A közlekedésbiztonsági törvény módosítási javaslatai szerint elkobozható lesz azon gépjárművezetők járműve, akik 2 ezreléknél magasabb véralkoholszinttel vesznek részt a forgalomban, akik járművezetői vizsga nélkül vezetnek, valamint a rendőrség azoktól a személyektől is elveheti a járművet, akik elutasítják a véralkoholszint-ellenőrzést, magyarázta Szabadkán Vladimir Rebić, a közlekedési rendőrség főparancsnoka.
![(Fotó: Molnár Edvárd) (Fotó: Molnár Edvárd)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/172292/image-thumb__172292__msz-article-nocrop-own/cms-image-000037779.jpg)
(Fotó: Molnár Edvárd)
– A javasolt intézkedésekkel kapcsolatban kíváncsiak vagyunk a szabálysértési bírák véleményére is – jelentette ki a közlekedési rendőrség főparancsnoka a szabálysértési bírák és a közlekedési rendőrség közötti együttműködés fellendítés érdekében megszervezett szemináriumon.
Állítása szerint a módosítási javaslatok célja az, hogy hatékonyabbá tegyék a szabálysértési eljárások lefolyását, valamint a bemutatott szankciókkal és intézkedésekkel elrettentsék a járművezetőket a szabálysértésektől. Rebić beszámolója szerint a módosítási javaslatok hatékonyabb módját vezetnék be a szabálysértéseket közterületi térfigyelő kamerákkal történő tettenérésének. Kiemelte, hogy a közlekedési rendőrség a következő években igencsak elmélyül ennek a módszernek a bevezetésében.
– Azt szeretnénk elérni, hogy a gépjárművezetők tudatában legyenek annak, hogy bár nem állítottuk le őket, egyáltalán nem feledkeztünk meg róluk, és bármelyik pillanatban érkezhet a lakcímükre egy beidézés, hogy tisztázzák, ki követett el szabálysértést – mondta a főparancsnok.
Mint megjegyezte, az elmúlt öt évben több gonddal szembesültek az ilyen esetek felgöngyölítésekor, ezért olyan törvénymódosításokat készítettek el, amelyek lehetővé teszik, hogy a gépjármű tulajdonosa vagy elmondhassa, ki vezette az adott esetben a járművet, vagy kifizethesse a szabálysértési bírságot anélkül, hogy tisztázná, ki ült a volán mögött.
– A többi között erről a gyakorlatról szeretnénk tárgyalni a szabálysértési bírákkal – vetette fel Rebić.
A főparancsnok szerint kidolgozás alatt áll a szabálysértésekről szóló törvény módosítási csomagja is, amelyben egy hatékonyabb gyakorlatot szeretnének bevezetni a beidézésnek nem eleget tevő személyek előállítása érdekében, akik azzal, hogy nem jelennek meg a szabálysértési bíróság előtt, egyrészt akadályozzák a szabálysértési eljárás végrehajtását, másrészt többletköltséget okoznak az államnak.
– Olyan környezetet szeretnénk teremteni, amelyben a polgárok, ha szabálysértést követtek el – és ez most bármennyire is utópisztikusan hangozzék –, gyakorlatilag önszántukból jelennének meg a bíróság előtt, már csak azért is, hogy mentesüljenek az előállítás kellemetlenségei alól – ecsetelte a közlekedési rendőrség főparancsnoka, majd hozzátette, hogy a tavalyi évhez képest az idén már 56 százalékkal több szabálysértést derítettek fel.
Milan Marinović, a belgrádi szabálysértési bíróság elnöke szerint a szabálysértés bevallásáról szóló megegyezésbe bele kellene kapcsolni azokat a szabálysértéseket is, amelyek esetében a törvény forgalomból való eltiltást, vagyis a járművezetői engedély elkobzását írja elő. Szavai szerint Szerbiában már több ezer hasonló megegyezést kötöttek, amelynek 80 százaléka lakott területen való gyorshajtás (a megengedett sebesség 21–50 km/órával való túllépése esetében) miatt kötöttek meg a szabálysértők és a közlekedési rendőrök. Ljubo Simić, a szabadkai szabálysértési bíróság elnöke szerint Szerbiában a szabálysértési eljárások több mint felét a közlekedési rendőrség feljelentései teszik ki, és bár ezek igen minőségien vannak elkészítve, az „élet mindig lehetőséget ad valami új bevezetésére, és ezért mindig nyitottak vagyunk a párbeszédre”.