![Az egyik vízbe fúlt szíriai fiú partra vetett holtteste a leszboszi Szkala Szikamineasznál (Beta/AP) Az egyik vízbe fúlt szíriai fiú partra vetett holtteste a leszboszi Szkala Szikamineasznál (Beta/AP)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/177670/image-thumb__177670__msz-article-nocrop/cms-image-000046773.jpg)
Az egyik vízbe fúlt szíriai fiú partra vetett holtteste a leszboszi Szkala Szikamineasznál (Beta/AP)
A tragédia Leszboszt a török partoktól elválasztó nyolc kilométeres tengerszoroson történt. A migránsok az éjszaka indultak útnak az északnyugat-törökországi Ayvacik térségéből Leszboszra, de csónakjuk felborult és elsüllyedt. A török parti őrségnek 27 embert sikerült kimentenie a vízből.
Törökország 2,2 millió szíriai menekültnek nyújt menedéket. Sokan közülük megpróbálnak eljutni az Égei-tengeri görög szigetekre, hogy onnan tovább mehessenek az uniós tagországokba. Az UNHCR összesítése szerint az év eleje óta több mint 580 ezren érték el a görög partokat. Az Amnesty International tájékoztatása szerint az év első tíz hónapjában legalább 454 migráns halt meg, vagy tűnt el a térségben.
Bécs elégedett Berlin lépésével
Megelégedéssel nyugtázta az osztrák belügyminiszter szerdán, hogy Németország ismét alkalmazza a szír menedékkérők esetében a menekültügyet uniós szinten szabályozó dublini előírásoknak azt az elemét, amelynek alapján vissza lehet küldeni a menedékkérőket abba a tagállamba, amelyben beléptek az EU területére.
„Ez lehet az a jelzés, amelyre hetek óta várunk, a fordulat a szíveslátás korlátok nélküli kultúrájától egy olyan kultúra felé, amelyet a mértéktartás jellemez. Most azonban arról is gondoskodni kell, hogy ez az üzenet eljusson a világ minden pontjára, mert csak akkor lehet hatásos – mondta Johanna Mikl-Leitner. „A dublini rendszernek vannak hátrányai, de továbbra is érvényesíteni kell. A rendszerben részt vevő valamennyi uniós tagországnak teljesítenie kell a kötelességét, amíg kialakul egy összeurópai megoldás a migrációs válságra” – vélekedett még a konzervatív ÖVP politikusa, hozzátéve, hogy ezt a megoldást a lehető leggyorsabban ki kell dolgozni.
A német belügyminisztérium előző nap jelentette be, hogy a bevándorlási és menekültügyi hivatal (BAMF) a menedékkérők visszaküldésére vonatkozó előírást jelenleg valamennyi származási országgal, így Szíriával kapcsolatban is követi, a dublini rendszerben részt vevő uniós tagországok közül pedig Görögországon kívül mindegyikkel kapcsolatban érvényesíti. A visszaküldésre vonatkozó előírást a szíriai állampolgárok esetében október 21-e óta alkalmazzák ismét.
Litvánia is visszaállítja a határellenőrzést?
A migránsválság körülményei között Litvánia nagy valószínűséggel bevezeti a határellenőrzést a Lettországgal és Lengyelországgal közös határán, amely a schengeni övezet belső határa – közölte tegnap Dalia Grybauskaite litván elnök. Hangsúlyozta, hogy Lengyelországon és Lettországon keresztül egyre gyakrabban jutnak Litvániába illegális bevándorlók. „Ezeken a határokon az ellenőrzést időlegesen helyreállíthatjuk, vagy szúrópróbaszerűen végezhetnénk” – közölte.
A 103 kilométer hosszú litván–lengyel, és az 588 kilométeren húzódó litván–lett határ az EU és egyúttal a schengeni övezet belső határa, ahol 2007-ben szűnt meg a határellenőrzés.
Dánia és Norvégia is szigorít
A menekültek nagy száma miatt Dánia és Norvégia is menekültügyi törvénye szigorítására készül.
Lars Løkke Rasmussen dán kormányfő tegnap ismertette az erről szóló négypontos tervet. Eszerint korlátoznák a családegyesítéseket, lerövidítenék a tartózkodási engedély időtartamát, csökkentenék a segélyek összegét, és azonnal kitoloncolnák azokat, akiknek a menedékkérelmét elutasították.
A 4,7 milliós Norvégia is menekültügyi törvénye szigorítására készül. Erna Solberg kormányfő pénteken terjeszti a parlament elé azt a 15 pontos intézkedéscsomagot, amely lényegében a kilátásba helyezett dán lépésekkel egyezik meg.
Újabb csihi-puhi Calais-ban
Ismét összecsapások voltak az észak-franciaországi Calais-ban a migránsok és a tábor környékére kirendelt mintegy 250 rendőr között. A táborban mintegy 4500-an várakoznak arra, hogy átjussanak Nagy-Britanniába. Ez volt az egymás utáni harmadik éjszaka, hogy konfliktus alakult ki a rendőrök és a migránsok között, jóllehet a belügyminisztérium „sokkal nyugodtabbnak” ítélte meg a szerdára virradó éjjelt az előző két éjszakához képest.
A feszültség este fél 11-kor kezdett kiéleződni, amikor a tábor bejáratánál a migránsok sértegették a rendőröket, majd kavicsokkal dobálták meg őket. A rendőrök először könnygázzal válaszoltak, majd vízágyúval oszlatták szét a kisebb csoportokban gyülekező migránsokat, és oltották el a falemezekből rakott tüzeket.