Vegyes képet mutat jelenleg Magyarország Kárpát-medencei kapcsolatrendszere: vannak országok, amelyekkel még sosem volt ilyen jó a viszony, mint most, és van, amellyel még sosem volt ilyen rossz – mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter meghallgatásán, az Országgyűlés nemzeti összetartozás bizottságának tegnapi ülésén.
![Szijjártó Péter beszél éves meghallgatásán az Országgyűlés nemzeti összetartozás bizottságának ülésén. Mellette Magyar Levente gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár (j) és Kalmár Ferenc, a szomszédságpolitika fejlesztéséért felelős miniszteri biztos (b) (Fotó: MTI) Szijjártó Péter beszél éves meghallgatásán az Országgyűlés nemzeti összetartozás bizottságának ülésén. Mellette Magyar Levente gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár (j) és Kalmár Ferenc, a szomszédságpolitika fejlesztéséért felelős miniszteri biztos (b) (Fotó: MTI)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/178591/image-thumb__178591__msz-article-nocrop/cms-image-000048529.jpg)
Szijjártó Péter beszél éves meghallgatásán az Országgyűlés nemzeti összetartozás bizottságának ülésén. Mellette Magyar Levente gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár (j) és Kalmár Ferenc, a szomszédságpolitika fejlesztéséért felelős miniszteri biztos (b) (Fotó: MTI)
A tárcavezető kiemelte: Szlovákiával és Szerbiával rendkívül jó a kapcsolat, mert bár az elmúlt időben komoly kihívások, feszültségek, történelmi tehertételek nehezítették az együttműködést, beváltotta a hozzá fűzött reményeket az új megközelítés, amely szerint a pragmatikus együttműködésre kell helyezni a hangsúlyt, a nehéz kérdések tudomásul vétele mellett. A magyar diplomácia vezetője úgy látja, Horvátországgal még sosem volt olyan rossz a kapcsolat, mint most, és a magyar–román viszony is nagy kihívásokat jelent.
Kifejtette: a szomszédságpolitikában nem az a helyes, ha „berúgjuk az ajtót”, azt mondva, hogy amíg bizonyos ügyekben nincs előrelépés, addig nem vagyunk hajlandók tárgyalni. Előnyösebb először a kölcsönös bizalom megteremtésére helyezni a hangsúlyt, bizonyos ügyekben hatékony együttműködést kialakítani, és ennek alapján aztán nagyobb esély nyílik a nehéz ügyek megoldására. Mindig a helyi magyarok képviselőivel egyeztetve folytatják ezt a politikát, ugyanis leginkább ők tudják, mire van szükségük.
Szijjártó Szlovákiával kapcsolatban elmondta: infrastrukturális sikereket értek el, és közösen lépnek fel bizonyos európai és világpolitikai ügyekben, például a kötelező kvótarendszer ellen is tiltakozik a két ország. Megjegyezte: az együttműködés az MKP-val folyamatos.
Ukrajnát illetően arról beszélt, hogy ez a szomszédos ország van a legnehezebb helyzetben, hiszen háború folyik a területén. Magyarország határozottan kiáll Ukrajna függetlensége, szuverenitása és területi integrációja mellett, a közös európai döntésekhez tartja magát, de úgy látja, hogy a minszki megállapodásokat mindenkinek be kell tartania, nem csak Oroszországnak, mert csak így lehetséges a helyzet békés rendezése. A külügyminiszter közölte: folyamatosan nyomon követik a kisebbségi ügyek alakulását, felhívják Kijev figyelmét a kötelezettségeik betartására, a helyi magyarokkal rendszeresen egyeztetve.
A magyar–román viszonyról kijelentette: az Victor Ponta volt miniszterelnök tevékenységének következtében rendkívül mély szintre jutott, Ponta sok támadást intézett Magyarország ellen, és ezekre válaszoltak. Hangoztatta: Magyarországgal csak a tisztelet hangján lehet beszélni, az országnak kijár a tisztelet. Ugyanakkor arra is kitért, hogy gazdasági szempontból Románia továbbra is fontos partner. Mint mondta, rendszeres a kapcsolattartás az RMDSZ-szel. Egyúttal közölte: Románia a magyar közösség tekintetében nem teljesítette a kötelezettségeit, nem mindig az európai normáknak megfelelően járt el.
Szijjártó üdvözölte, hogy a magyar–szerb együttműködés kiváló, és úgy vélte, a jelenlegi szerb kormány komoly erőfeszítéseket tett ezért. Ez abból is látszott, hogy amikor kerítést építettek a határra, Szerbia megértette, hogy ez nem róla szól. Arról is beszélt, hogy magyar–szerb kormányzati csúcs lesz jövőre Belgrádban, és gazdaságfejlesztési programot indítanak Vajdaságban a magyar gazdák segítésére is.
Ezzel szemben Horvátországgal mélyponton vannak a politikai kapcsolatok, ehhez a migrációs válság kezeléséről tett kijelentések mellett az is nagy mértékben hozzájárult, hogy Horvátország Magyarország energiabiztonságát súlyosan veszélyeztető módon nem tesz eleget annak a kötelezettségének, hogy kétirányúvá tegye a két ország közötti interkonnektort. A miniszter szerint éppen ezért felértékelődött a magyar és szlovén gázvezetékrendszerek összekötése. Megjegyezte: a tervek szerint a lendvai konzuli irodát főkonzulátussá fejlesztenék.
Kiss László (MSZP) arról beszélt, hogy a sikeres nemzetpolitika záloga valóban a jól működő szomszédságpolitika, de nem megspórolható a vitás kérdések felvetése, és nem csak ezekről kell beszélni, de ezekről is muszáj.
Szávay István (Jobbik) úgy vélte, nem vezet eredményre az a megközelítés, hogy az együttműködésre összpontosítva nem vetik fel a problémás ügyeket.
Pánczél Károlynak (Fidesz), a bizottság elnökének kérdésére a miniszter elmondta: Magyarország készen áll arra, hogy a vajdaságihoz hasonló gazdaságfejlesztési programot indítson Kárpátalján, de az ukrán hatóságok nem együttműködők.