Magyarország számára Szerbia az első számú gazdasági, kereskedelmi partner a nyugat-balkáni térségben, tavaly a magyar–szerb kereskedelmi forgalom 4 százalékkal bővült, elérve az 1,8 milliárd eurót – mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter pénteken, a magyar–szerb gazdasági vegyes bizottság budapesti ülését követő sajtótájékoztatón.
![Snežana Bogosavljević-Bošković és Szijjártó Péter a sajtótájékoztatón (Fotó: MTI) Snežana Bogosavljević-Bošković és Szijjártó Péter a sajtótájékoztatón (Fotó: MTI)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/138380/image-thumb__138380__msz-article-nocrop/cms-image-000055488.jpg)
Snežana Bogosavljević-Bošković és Szijjártó Péter a sajtótájékoztatón (Fotó: MTI)
Hangsúlyozta: a két ország politikai és gazdasági kapcsolata soha nem volt olyan jó, mint most, Magyarország támogatja Szerbia európai uniós integrációs törekvéseit, ez magyar gazdasági, egyben régióbiztonsági érdek.
Snežana Bogosavljević-Bošković szerb mezőgazdasági és környezetvédelmi miniszter kiemelte: a gazdasági vegyes bizottsági ülésen egyetértésre jutottak a megtárgyalt témákban, szándékuk mélyíteni és fejleszteni a két ország közötti gazdasági kapcsolatokat.
ÚJ HATÁRÁTKELŐK NYÍLNAK
Szijjártó Péter elismeréssel szólt a magyar nemzeti közösség érdekében tett szerb kormányzati intézkedésekről, kijelentette, a Szerbia vajdasági területén élő magyar nemzeti közösség összekötő kapocs a két ország között. A külgazdasági miniszter kitért arra, hogy a két ország gazdasági kapcsolatainak fejlesztésére az Eximbanknál 61 millió euró hitelkeret áll rendelkezésre a magyar–szerb vállalatközi együttműködésre. Elmondása szerint a kormány támogatja a magyar vállalatok érvényesülését a szerb piacon, az Eximbank ennek érdekében képviseletet nyitott Belgrádban, továbbá kereskedőházi irodák működnek Belgrádban, Szabadkán, Újvidéken, a szabadkai főkonzulátuson pedig megkezdte munkáját a külgazdasági attasé.
A külgazdasági miniszter kiemelte: a Nyugat-Balkán és Közép-Európa számára gazdasági és nemzetbiztonsági szempontból létérdek, hogy az észak–déli infrastruktúrák fejlődjenek. A Budapest–Belgrád vasútvonal fejlesztésének előkészítése folytatódik, a kormány benyújtotta az Európai Bizottságnak az erről szóló magyar–kínai kormányközi megállapodást.
A magyar–szerb vegyes bizottsági ülésen megállapodtak két új – Bácsszentgyörgy és Haraszti (Rastina), illetve Kübekháza és Rábé közötti – határátkelő megnyitásáról, illetve meghosszabbítják az üzemelő határátkelők nyitva tartását. A Szeged–Szabadka–Baja vasútvonal tervezésének első fázisa lezárult, megvan az engedélyes terv, a fejlesztés második fázisa után remélhetően minél előbb újra indul ezen a szakaszon is a vasúti közlekedés – mondta Szijjártó Péter.
Az energetika területén abban állapodtak meg, hogy magyar részről a Mol szerepvállalásával felkutatják, és ha lehet kitermelik a határ menti szénhidrogén-készletet. Továbbá az MVM belép az induló szerb energiatőzsdére, a szerb energiafüggőség csökkentése érdekében pedig a nemzetközi jogszabályok adta kereteken belül lehetőséget biztosítanak Szerbiának, hogy a magyar tározókat használja stratégiai gáztározásra – ismertette a külgazdasági miniszter. Hozzátette: a felkészülés hatékonyabbá tételére összekötik az árvíz-előrejelzési rendszereket.
A FÖLDBIRTOKPOLITIKA IS TÉMA VOLT
Snežana Bogosavljević-Bošković méltatta, hogy gyakoriak a magas szintű találkozók a két ország vezetői, miniszterei között, és ez pozitívan hat a gazdasági kapcsolatokra. A szerb miniszter hangsúlyozta: fontos ösztönözni a cégeket, hogy kölcsönösen fektessenek be.
A szerb tárcavezető rámutatott, a mezőgazdaság és élelmiszeripar területén meglévő jó együttműködés eredménye, hogy az agrártermékek aránya nőtt a kereskedelmi cserében, és lehetőséget látott arra, hogy ezekkel a termékekkel közösen lépjenek ki nemzetközi piacokra.
Bogosavljević-Bošković a szerb sajtónak nyilatkozva a találkozóról kiemelte, hogy a két ország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok folyamatosan fejlődnek, a szerb–magyar kereskedelmi forgalom tavaly már elérte az 1,1 milliárd eurót. Magyarország ezzel Szerbia hetedik legfontosabb kereskedelmi partnerének számít.
Bogosavljević-Bošković a kétnapos találkozó első napján, csütörtökön találkozott magyar kollégájával is, Fazekas Sándor földművelésügyi miniszterrel, akivel fontos kérdésekről tárgyaltak, többek között a földbirtok-politikáról is. A szerb tárcavezető szerint a magyar kormánynak ezt a területet sikerült jól rendeznie, amit azzal indokolt, hogy Magyarországon már évek óta folyik az állami földek eladása a földműveseknek.
A VASÚT A KÍNAI HITELEN MÚLIK
Kérdésre válaszolva Szijjártó Péter elmondta, hogy a Budapest–Belgrád vasútvonal beruházás kivitelezéséről a kormányközi megállapodást aláírták, a MÁV folyamatosan készíti elő a projektumot, a szerb partnerekkel megállapodott a határátmenetről. A további ütemtervet az határozza meg, hogy a kínai kormánnyal meg tudnak-e állapodni a finanszírozás részletkérdéseiről, a kínai hitel kamatáról. Magyarország csak olyan hitelkamatot fogad el, amely a magyar vállalati részvétel arányával együtt a magyar gazdaságnak pozitív megtérülést hoz – szögezte le a külgazdasági miniszter.
A sajtótájékoztatón Szijjártó Péter és Snežana Bogosavljević-Bošković aláírta a magyar–szerb gazdasági vegyes bizottsági ülés jegyzőkönyvét. Lepsényi István, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára és Vickó Ferenc szerbiai egészségügyi államtitkár szándéknyilatkozatot írt alá az egészségipari és gyógyszeripari együttműködés fejlesztésére.