A meteorológiai szolgálat jelentése szerint az egész ország területén igazi kánikula köszönt be a héten, ugyanis a meteorológusok 30 fok feletti hőmérsékletet jósolnak, a 35-36 fok megszokottá válhat, sőt helyenként akár 37 és 39 fok közötti csúcshőmérséklettel kell számolni.
Tekintettel a nagy melegre a szakemberek folyamatosan arra figyelmeztetik a polgárokat, hogy ha tehetik, inkább otthonukban tartózkodjanak, ne menjenek a napra délelőtt 10 és délután 5 óra között. Aki ezt nem teheti, annak mindenképp ajánlatos valamilyen kalapot, fejfedőt és könnyű öltözéket viselni, ezenkívül feltétlenül tartsanak maguknál vizet, ugyanis ilyenkor a folyadékpótlás a legfontosabb. A kánikula elviselése érdekében az illetékesek az alábbi hasznos tanácsokat és intelmeket ajánlják, és ha ezeket megfelelően betartjuk és alkalmazzuk, remélhetőleg kevesebb kellemetlenséget okoz a jelenlegi szélsőséges időjárás.
Az orvosok javaslata
Testünk normális körülmények között az izzadás által hűl le, de nagyon nagy hőségben elveszítheti ezt a képességét. Ilyenkor gyorsan emelkedik a test hőmérséklete, és ez hőgutát okozhat, amely igen komoly állapot, károsíthatja az agyat és más szerveket, esetenként halálos kimenetelű is lehet. A hőguta ismertetőjelei a vörös, forró és száraz bőr, a szapora pulzus, lüktető fejfájás, szédülés, émelygés, zavartság vagy tudatvesztés. Ha valakinél az említett tüneteket tapasztaljuk, ajánlatos azonnal mentőt hívnunk. Rendkívül fontos a beteg lehűtése amíg nem érkezik meg a segítség: először is árnyékba kell vinnünk és hideg vízzel lemosnunk – ha van rá lehetőség, hideg vízzel töltött kádba ültetnünk –, ha a levegő páratartalma nem túl magas, a beteget nedves lepedőbe is csavarhatjuk, miközben folyamatosan legyezni kell. Tanácsok a hőguta megelőzésére:
A nap égető erejétől széles karimájú kalappal, napszemüveggel és napkrémmel védjük magunkat! Fényvédő krémmel naponta többször is kenjük be a bőrünket.
Azok, akik szívgyógyszert szednek, a vízelhajtás mellett is fogyasszanak elegendő mennyiségű folyadékot a forró napokon, azaz a szokásosnál egy literrel többet.
Tudnivalók kisgyermekes családok részére
A babák különösen sok folyadékot igényelnek a szoptatáson kívül is, ezért mindig kínáljuk őket tiszta vízzel vagy kevés sót is tartalmazó citromos teával. A csecsemőket, kisgyermekeket csakis az árnyékban levegőztessük, sose hagyjuk zárt, szellőzés nélküli leparkolt autóban, még árnyékban sem, mert pár perc alatt akár 50-60 Celsius-fokra is felmelegedhet az autó belseje, és a benne ülők hőgutát kaphatnak.
Általános szabályok
Ha otthon tartózkodunk, vagy éppen az irodában, tehát zárt térben, érdemes figyelni arra, hogy minél kevesebb elektromos berendezést használjunk, lehetőleg a lámpákat és minden egyéb hőforrást kapcsoljunk le. Ajánlott a sötétítők beszerzése, legalább azokra az ablakokra tegyünk, amelyeket közvetlenül éri a napfény. Sőt, csukjuk is be az ablakokat, ha kint melegebb van, mint a szobában, és lehetőleg éjjel szellőztessünk. A ventilátor jó dolog, de 32 fok fölött inkább ne használjuk, hiszen csak a forró levegőt keveri, így többet árt, mint használ. A léghűtő berendezésekkel sem árt óvatosnak lenni, ne állítsuk túl hidegre, a belső és a külső hőmérséklet-különbség ne legyen több 5 foknál. A nagy melegben naponta többször is ajánlatos zuhanyoznunk langyos vízzel, arcunkat és karunkat pedig mentolos törlőkendővel frissítsük fel. A forró nyári napokon az idősebbek ne a legmelegebb órákra időzítsék a piaci bevásárlást. Ilyenkor ne végezzünk nagytakarítást, és csak az esti órákban kezdjük el a befőzést, de állandóan szellőztessünk.
Öltözködési...
Könnyű, világos színű, bő szabású, pamut alapanyagú ruhát kell hordanunk a forró napokon. A nagy melegben – átmenetileg – felejtsük el a szűk topokat, nadrágokat, szoknyákat. Inkább a laza, könnyű, lenvászonból készült felsőrészek, bő szárú nadrágok és szellős blúzok ajánlatosak. Ezekben a napokban kerüljük a sötét színű, főként a fekete ruhákat, fejkendőket. Mezítláb cipőben járni kényelmes, de a láb gyorsan megizzadhat. Erre a célra ajánlatosak a frottírból készült talpbetétek. Aki hajlamos a verejtékezésre, az viseljen nagy keretű napszemüveget (mégha nem is divatos), amelynek kerete nem tapad szorosan az archoz.
… és étkezési tanácsok
Kánikulában számolni kell azzal, hogy az izzadsággal és párolgással leadott folyadékveszteség megnő az. Nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a fokozott folyadékveszteség mellett fokozott sóveszteség is jelentkezik. Verejtékezéssel átlagosan 0,15–0,20%-os sótartalom-veszteséggel számolhatunk. Ebben az esetben jelentős szerepet töltenek be a megfelelő ásványianyag-tartalmú folyadékok, hiszen nemcsak a nátriumtartalmat kell pótolni, hanem a káliumot, a magnéziumot és a kalciumot is.
Ne fogyasszunk olyan innivalót, amely sok cukrot, koffeint vagy alkoholt tartalmaz – ezek fokozzák a szomjúságérzetet, és még több folyadékot vonnak el a szervezettől. Az étrendet úgy kell alakítani, hogy főként pároláson alapuljon, és gazdag legyen zöldségfélékben és gyümölcsökben (kerüljük a fűszeres nehéz húsételeket). Fogyasszunk főétkezésként is salátaféléket, hiszen emésztésük nem terheli meg túlságosan a szervezetet, ezenkívül az immunrendszer erősítéséhez szükséges vitaminokat és ásványi anyagokat tartalmaznak. Fagyizáskor lehetőleg gyümölcsfagyikat válasszunk (citrom), mivel fanyar, savanykás ízük kellemesen hűsítő hatású. A forró napokon kedvenc étel a lehűtött görögdinnye, amely jól oltja a szomjat is, hiszen 85-90 százalékban vízből áll.
Hogyan utazzunk, közlekedjünk?
Kánikulában is közlekedni kell, de nem mindegy, hogyan. A hirtelen jött meleg érezteti hatását a közlekedésben is. Gyakran érezzük, hogy kicsit fáradtabbak vagyunk, és sokan nem számolnak azzal – főleg az idősek – hogy a nagy meleg még az egészséges szervezetet is megviseli, nemhogy a fáradtat, kimerültet. Az emberek a hétvége jó idejét kihasználva autóba ülnek, és a városokon kívül túrázni, illetve strandolni indulnak. A fúvott gumiabronccsal ellátott járművek (gépjárművek, kerékpár) tulajdonosainak a nagy meleg miatt a nyári időszakban ajánlatos gyakrabban ellenőrizniük gépkocsijuk kerekének légnyomását.
A hosszabb útra indulók a gépkocsiban utazók részére vigyenek – ha lehetséges, hűtőtáskában – megfelelő mennyiségű folyadékot. A szeszes ital fogyasztása a nyári melegben a vezetési képességet még súlyosabban rontja. A nagy kánikula a járművezetők szervezetét fokozottan megterheli, a reflexek tompulnak, a vezetők még inkább türelmetlenebbek, indulatosak, a jó útviszonyok ellenére mindenhol ajánlatos betartani az adott úton megengedett legnagyobb haladási sebességet. Ha hosszabb utat kell megtenni, érdemes két-három óránként, vagy szükség szerint pihenőt tartani.
A gyalogosokról ugyancsak elmondható a figyelmetlen, bágyadt közlekedés, és ilyenkor kevésbé néznek körül mielőtt az úttestre lépnének. A tartós melegben a közlekedésben résztvevők körében is jelentősen megnő a rosszullétek száma. Pl. a szív- és érrendszeri alapbetegséggel élők esetében a növekvő hőmérséklet hatására fokozódnak a tünetek, gyakrabban fordul elő a vérnyomás hirtelen „kiugrása”, esetleg szívelégtelenség. A tartós nagy melegnek sajátos hatása lehet az idegrendszerre és a lelkiállapotra is. Aki nehezen viseli el a meleget, ebben az időszakban lehetőleg kerülje a hosszabb ideig tartó autózást. Vezessünk pihenten, fogyasszunk kellő mennyiségű folyadékot, és mindig legyen ásványvíz vagy üdítőital a gépkocsiban! Legyünk türelmesek, vezessünk kissé lassabban, tartsunk nagyobb követési távolságot, s legyünk türelmesebbek, ha agresszív sofőrrel találkozunk. A napon álló gépkocsit indulás előtt szellőztessük ki, menet közben használjunk légkondit, vagy gondoskodjunk a levegőcseréről, a friss levegő pótlásáról.