(Fotó: Ótos András)
Kisebb esős megszakításokkal javában tart a nyár. Egyesek a medencékben, mások gyógy- és wellnessfürdőkben, illetve a strandokon keresnek felfrissülést. A nap ártalmas sugaraival szembeni védekezésen kívül mindenképpen oda kell figyelni arra is, hogyan védjük magunkat a fürdőhelyeken előforduló vírusos, gombás, bakteriális eredetű fertőzésektől.
Ma az uszodákban már mindenütt kötelező a vízforgatós strandmedence és a nagyon alapos fertőtlenítés, ennek ellenére baktériumok mégis jelentkezhetnek. A leggyakoribb fertőzések a talpon megjelenő vírusos szemölcs vagy a különböző testtájakon megjelenő, ún. uszodaszemölcs, valamint a láb- és körömgomba. A látványos bőrtüneteket (viszketés, bőrpír) okozó bőrbajoknál sokkal veszélyesebb pl. a kötőhártya-, agy- és középfülgyulladás, valamint a belülről támadó gombás fertőzések, amelyek makacs tünetekkel járnak, ám jelentkezésükkor nem is gondolnánk, hogy fürdőhelyen fertőződtünk meg.
A Vajdasági Közegészségügyi Intézet Újvidéknél, Futaknál és Begecsnél naponta ellenőrzi a nyilvános strandok vizét. Fürdési szempontból a vízminták csupán 27,5 százaléka felel meg az egészségügyi követelményeknek. Az újvidéki s,trandnál vett vízmintáknak 26 százaléka felelt meg mikrobiológiai és vegyi szempontból. Mint azt dr. Milka Popović higiéniai szakorvos hangsúlyozza, a fürdőhelyeken kötelezően fel kellene tüntetni, hogy milyen a víz mikrobiológiai és vegyi összetétele, és ennek értelmében mindenki a saját felelősségére fürdőzhet.
A közegészségügyi intézet szakemberei azt tanácsolják, hogy közvetlenül a fürdés után feltétlenül zuhanyozzanak a strandolók, ivásra inkább palackozott vizet használjanak, és figyeljenek oda a gyermekekre, hiszen ők a homokban is játszanak, és az is fertőzött lehet. Amikor pedig hazaérnek, kötelezően alaposan zuhanyozzanak le.
Újvidéken a Duna bakteriológiai szempontból már évek óta alkalmatlan fürdésre, ugyanis a folyóba nagy mennyiségű szennyvíz kerül, és emiatt különböző nehéz fémek és radioaktív anyagok jutnak a vízbe. Bár ez nem jelenti azt, hogy nem lehet fürödni a Dunában, ám nem árt óvatosnak lenni. Különösen a kisgyermekek, az idősek és a legyengült immunrendszerű fürdőzőknél jelentkezhetnek többek között gyomor- és bélrendszeri betegségek, ezenkívül hasmenés, hányás, húgyúti fertőzések, fül- és szemgyulladás.
Megelőzés
Minden fürdőhelyen ajánlatos betartani azokat az alapvető higiénés szabályokat, amelyek segíthetnek a kórokozók távol tartásában. Uszodában, strandon, gyógyfürdőben, sőt a szabadvízi strandok zuhanyozóiban, öltözőiben, kikövezett útjain is viseljünk papucsot, s csak az utolsó pillanatban, a medence partján vegyük le, amikor már bele lehet lépni a vízbe vagy a lábmosó kismedencébe.
A szakemberek azt tanácsolják, hogy ha egy medencében láthatóan túl sokan vannak, inkább ne menjünk bele, mert valószínű, hogy a medence vize már telítődött kórokozókkal. Érdemes a vízhőmérsékletre is figyelni: a kisebb, melegebb vizű medencék ugyanis kiváló közegnek bizonyulnak a kórokozók elszaporodásához, vagyis a fertőzésveszély fokozottabb bennük, mint a hideg vizűekben. A kisgyermekeket illetően pedig fontos tudni, hogy az egyik legnagyobb veszélyforrás éppen a gyermekmedence, mivel abban jóval melegebb a víz, mint a felnőttek által használtakban, s ez különösen kedvez a kórokozók számára.
Arra is felhívják a figyelmet, hogy a bőrbetegségek jelentős hányada fertőző, tehát nem árt figyelembe venni, kivel úszkálunk együtt. Ugyanakkor vannak olyan bőrgyógyászatilag komolynak számító betegségek, amelyeknek csak a látványa riasztó (ilyen például a pikkelysömör), másokra nézve azonban ártalmatlan. Utóbbi bőrbajjal tehát bátran lehet strandra menni, ellentétben a gennyes fertőzésekkel, amelyeknél ez kifejezetten nem ajánlott. Ha a strandolást követő napokban valamilyen bőrelváltozást észlelünk magunkon, okvetlenül forduljunk orvoshoz.
Néhány tanács, amelyeket érdemes betartani
1. A meleg vizes fürdőkben könnyebb megfertőződni, inkább használjuk a hidegebb vizű medencéket.
2. Fürdés után törülközzünk meg alaposan, cseréljük le a vizes fürdőruhát, úszónadrágot, ugyanis a nedvesség segíti a kórokozók (vírusok, baktériumok, gombák) terjedését.
3. Az öltözőben soha ne üljünk mezítelen alsótesttel a padra, erre a célra használjuk törülközőnket.
4. Ha hajlamosak vagyunk a kötőhártya-gyulladásra, viseljünk úszószemüveget, illetve – mielőtt úszni megyünk – csöppentsünk műkönnyet a szemünkbe.
5. Megvédhetjük magunkat a középfülgyulladástól, ha úszás előtt vazelines vattát helyezünk a fülkagylónkba.
6. Ha a fertőzés jeleit – viszketés, kiütés, bőrpír – észleljük magunkon, mely rövid időn belül nem múlik el, okvetlenül forduljunk orvoshoz.
A klórt az uszodák és strandmedencék vizének fertőtlenítésére használják, ám egyre több jel utal arra, hogy ennek a vegyi anyagnak egészségkárosító hatása is van. Egy új tanulmány szerint nemcsak az asztmás betegségek kockázatát növeli, hanem rákkeltő is lehet. A klór a vízben feloldódik, és elpusztítja azokat a mikroorganizmusokat, amelyek az emberi bőrről, hajról, vagy izzadsággal kerültek a vízbe. Sok helyen ez az egyetlen eszköze az ivó- és fürdővíz megtisztításának, klórozás nélkül igen nagy lenne a fertőzések veszélye. A klórnak azonban nem csak előnyei vannak.
Szakemberek arra figyelmeztetnek, hogy azok a kétévesnél fiatalabb gyerekek, akiknek valamelyik hozzátartozójuk asztmás vagy szénanáthás, nem vehet részt babaúszáson klóros vízben, mert az ő esetükben az uszoda levegőjében lévő triklór-amin növelheti az asztma kialakulásának veszélyét. Triklór-amin akkor keletkezik, ha a klór kapcsolatba kerül a húgysavval, ami izzadsággal, kozmetikumokkal, vagy vizelettel jut a vízbe. A triklór-amin végül a levegőbe kerül, és az uszodák levegőjének jellegzetes szagát okozza, amit egyszerűen klórszagként szoktak emlegetni. Még nyugtalanítóbb az az újabb tanulmány, mely szerint az uszodában, strandmedencékben rákkeltő anyagok is lehetnek. 600-700 különböző anyag keletkezhet, ha a klór a haj, a korpa vagy a vizelet szerves anyagaival reakcióba lép. Közülük sok képes megváltoztatni az örökítő anyagot, és így elméletileg akár rákot is okozhat.