A téli tespedés után a néhány napig tartó tavaszi böjt segíti a salakanyagok távozását. Munka mellett azonban a túl szigorú, hosszú böjtök nem ajánlottak. Mire figyeljünk böjtöléskor?
Télen kevesebbféle ételt eszünk, és ezek között is inkább a zsírban, fehérjében, szénhidrátban gazdag, energiát adó nehéz ételek dominálnak, vitaminokat, ásványi anyagokat, élelmi rostot tartalmazó zöldséget-gyümölcsöt viszont kevesebbet fogyasztunk, és ennek következtében gyakran néhány kilóval gazdagodunk. A nehezebb ételek pluszmunkát rónak az emésztőrendszerre is, így nem csoda, hogy tél végére ösztönösen is igény támad a szervezet tehermentesítésére, rövidebb böjtök beiktatásával. A tavasz közeledtével egy zöldségekben-gyümölcsökben gazdag rövid böjt mindenképpen ajánlott.
NAPI HÁROM KILÓ ZÖLDSÉG-GYÜMÖLCS
A böjt lényege tehát a szervezet tehermentesítése – és nem a fogyókúra, bár a kalóriabevitel csökkentésével természetesen a felesleges kilók egy részétől is megszabadulhatunk –, ezért a szervezet számára legnehezebben megemészthető ételeket ilyenkor mellőznünk kell. A leghosszabb ideig a húsokat emésztjük, amelyek összetételüktől, elkészítési módjuktól és mennyiségüktől függően egy–három órát tölthetnek csak a gyomorban, ezután jutnak a vékonybélbe, ahol körülbelül 3–5 órát, majd a vastagbélben még további 25–30 órát tartózkodnak. Minél tovább maradnak a vastagbélben az emésztés során megmaradt salakanyagok, annál több káros anyag szívódhat vissza. A hús átmeneti elhagyásával csökkentjük a koleszterin- és zsírbevitelt, valamint a húgysavképződést is, amely a hús egyik bomlásterméke.
Az állati fehérjék nehezebb emésztése miatt nem böjti étel sem a tej, sem tejtermékek. Ugyancsak kerüljük ilyenkor a hozzáadott cukrot tartalmazó ételeket-italokat, a kávét, az élénkítő hatású teát, az alkoholos italt.
Böjt idején zöldséget és gyümölcsöt fogyasszunk, körülbelül 2,5-3 kilót, ami hozzávetőlegesen napi 1000-1200 kalóriát tesz ki. Fontosak az arányok is: az ajánlott zöldség-gyümölcs arány 3:2. Ez szigorúan azt jelenti, hogy főleg zöldséget fogyasszunk. A gyümölcscukrok ugyanis trükkös vegyületek, nem egy páciensem elhízásához járult hozzá a túlzott mennyiségű gyümölcsfogyasztás. Ugyancsak tisztító hatású, ha valaki három napig csak frissen préselt, százszázalékos gyümölcs- és zöldséglevet fogyaszt. Ilyenkor érdemes az étrendbe napi 4-5 szelet barna kenyeret is beiktatni. A böjtöt kísérje bőséges folyadékfogyasztás, nem túlzás ilyenkor a napi 3-4 liter folyadék bevitele (víz, gyógytea, zöldségleves) sem.
A TÚL SZIGORÚ KOPLALÁS JOJÓEFFEKTUSHOZ VEZET
Munka mellett ennél szigorúbb böjt nem javasolt. Fontos az időtartam is: ha valaki 3–5 napnál hosszabb ideig böjtölne, mindenképpen kérje ki szakember tanácsát. Az is jó megoldás, ha valaki nem három egymást követő napon böjtöl, hanem mondjuk minden harmadik nap beiktat zöldség- és gyümölcsnapot. A szigorú – 500 és 1000 kalória közötti – böjtről tudni kell, hogy ennyire alacsony kalóriabevitel esetén három nap után az anyagcsere lelassul, azaz könnyen belecsúszhatunk a jojóeffektusba: többet szedünk vissza a böjt után, mint amennyit közben leadtunk.
Az senkit ne tántorítson el a böjttől, hogy még kevés szezonzöldség és -gyümölcs van a piacokon. A böjtbe a mirelit zöldség és gyümölcs is belefér, hiszen a fagyasztott áru megőrzi vitamin- és tápanyagtartalmát. Fél–egy évnél régebbi mirelit terméket azonban lehetőleg ne fogyasszunk, a régebben a fagyasztó rejtett zugaiban hánykolódó zöldségekben és gyümölcsökben már beindulhattak az egészségre veszélyes folyamatok. Egy most elkezdett böjthöz ideálisak a káposztafélék (a savanyú káposzta is!), a saláták, a retek, a répa, a zeller, az alma, a déligyümölcs. A zöldségekben található egyes tápanyagok zsírban oldódnak, ezért a salátára érdemes kevés jó minőségű olajat tenni.
A TESTÜNK A TŐKÉNK, MEGÉRDEMEL NÉHÁNY NAP KÍMÉLŐ ÜZEMMÓDOT
A böjt fizikai hatását erősíti a mozgás, a napi séta, illetve a helyesen művelt szaunázás is. Mivel a böjt nemcsak a testnek, hanem a léleknek is szól, jó, ha ilyenkor szakítunk időt a befelé figyelésre is. Nem lehet véletlen, hogy a nagy vallásalapítók az ihletet, a megvilágosodást mind hosszú böjtölés után érték el. Csaknem egy hónapot nem evett megvilágosodása előtt Buddha, és Krisztus is böjtölt negyven napig. Ilyen hosszú böjtöket azonban csak elvonulás keretében, támogató közegben, szakember felügyeletével ajánlott végezni. Ha munka mellett böjtölünk, elégedjünk meg annyival, hogy szervezetünket pár napra kímélő üzemmódba helyezzük, és amennyire csak lehet, a társasági élet helyett pár napot töltsünk inkább saját társaságunkban, erősebben befelé koncentrálva, segítségül híva a természetet, zenét, verseket.
A böjt után fokozatosan térjünk vissza a bőségesebb étkezésre, először a tejtermékeket, majd pár nap után a húst hozzuk vissza az étrendünkbe. Ha már a böjt során sikerült önfegyelmet gyakorolnunk, próbáljuk ezt tenni a hétköznapi életben is: nagy evések helyett inkább mértékletesen, egészségesen táplálkozzunk. Egy pap azt mondta egyszer, hogy aki a hitben elér egy bizonyos szintet, annak igénye van évente pár alkalommal rövidebb-hosszabb elvonulásra, lelkigyakorlatra. Ugyanez mondható a testről is. A testünk a tőkénk, tartozunk neki annyival, hogy
évente egyszer-kétszer kímélő üzemmódba kapcsoljuk, nagyobb figyelmet fordítsunk rá.