Az európai bizottsági pozíciók szétosztása alapján megállapítható, hogy a visegrádi négyek (V4) ereje megnőtt - jelentette ki Orbán Viktor miniszterelnök csütörtökön Prágában, miután részt vett a V4-ek és nyugat-balkáni államok csúcstalálkozóján.
![Andrej Babiš (b) cseh, Mateusz Morawiecki (b2) lengyel, Orbán Viktor (j2) magyar és Peter Pellegrini (j) szlovák kormányfő Prágában (Fotó: MTI) Andrej Babiš (b) cseh, Mateusz Morawiecki (b2) lengyel, Orbán Viktor (j2) magyar és Peter Pellegrini (j) szlovák kormányfő Prágában (Fotó: MTI)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/91249/image-thumb__91249__msz-article-nocrop/cms-image-000156481.jpg)
Andrej Babiš (b) cseh, Mateusz Morawiecki (b2) lengyel, Orbán Viktor (j2) magyar és Peter Pellegrini (j) szlovák kormányfő Prágában (Fotó: MTI)
A V4-ek két európai bizottsági alelnököt is adhatnak - hívta fel a figyelmet a kormányfő, aki a szlovák alelnök, Maroš Šefčovič leendő portfólióját tartja a legfontosabbnak, neki kell ugyanis "beállítania" - mondta - az Európai Bizottság és az Európai Parlament együttműködését, amelyben egyébként a legtöbb európai ügy akad el.
Örömét fejezte ki továbbá, hogy a magyar biztosjelölt, Trócsányi László "olyan szép és nagy feladatot" menedzselhet, mint az Európai Unió bővítése. Trócsányi László volt alkotmánybíró és igazságügyi miniszter érti a bővítés bonyolult aspektusait - mondta Orbán Viktor, majd reményét fejezte ki, hogy a jelölt meg is fogja kapni a szükséges támogatást.
A miniszterelnök az unió bővítéséről szólva úgy fogalmazott: ha az EU nem aludt volna el, és már korábban felvette volna tagjai közé Észak-Macedóniát, Montenegrót és Szerbiát, akkor ma nem lenne sok millió illegális migráns Nyugat-Európában.
"A balkáni útvonalat meg tudtuk volna védeni közösen" - folytatta -, ám a Görögország és Magyarország közötti teret "gazdátlanul" hagyták, ami elfogadhatatlan, ezért "azt a teret ki kell tölteni, az ott lévő országokat fel kell venni, és akkor meg tudja védeni magát az EU". Megjegyezte: az EU-tag Románián keresztül nem érkeztek migránsok az EU-ba; "ott jöttek, ahol nem tagállamok helyezkedtek el", és azután Magyarországnál kellett feltartóztatni őket.
Orbán Viktor úgy összegzett, az elmúlt néhány év történelme alapján evidens, hogy mind az uniónak, mind Észak-Macedóniának, Montenegrónak, valamint Szerbiának - "és ha már így állunk, akkor Albániának is" - érdeke az EU-tagság.
A balkáni országok csatlakozása nem teher, hanem lehetőség az uniónak, amely erősebb lesz ezek felvételével - hangoztatta, Magyarország támogatásáról biztosítva ezeket az államokat.
Az EU következő költségvetésével kapcsolatban a magyar álláspontot ismertetve a kormányfő közölte: lehet új közös politikákat nyitni, de semmiképpen sem lehet erre hivatkozva csökkenteni a régi politikák pénzügyi forrásait.
Magyarország nem zárkózik el új közös bevételi forrásoktól, ha a régi politikák fenntartása mellett újakat is akarnak finanszírozni - tette hozzá.
Azt is mondta, hogy a tagállamoknak a pénzfelhasználásban sokkal nagyobb rugalmasságra van szükségük.
Orbán Viktor arról is beszélt a házigazdához, Andrej Babiš cseh miniszterelnökhöz szólva, hogy a magyarok "mérceországnak" tekintik Csehországot, és "a magyart bántja, ha a cseheknek jobban megy, mint nekünk. Nem lerontani szeretnénk az ő teljesítményüket, hanem felzárkózni". Jelen pillanatban a cseheknek még jobban megy, mint a magyaroknak, és Magyarország különösen a munkanélküliségben szeretné "megverni" Csehországot, ahol az EU-ban a legalacsonyabb ennek mértéke - mondta.
A miniszterelnököt a szerb sajtó megkérdezte arról, hogy Trócsányi László lehet az unió bővítési biztosa, amire Orbán Viktor úgy reagált: "ha szerb lennék, örülnék". Megjegyezte: a magyar EU-elnökség a horvát csatlakozási tárgyalások utolsó szakaszára felhalmozódó nehéz ügyeket is jól oldotta meg. "Hogy a horvátok erre nem mindig emlékeznek, ez most már nem tartozik a tárgyhoz" - fűzte hozzá.
"Nincs kétségem afelől, hogy Szerbia nagy erőkkel járul majd hozzá az EU gazdasági teljesítményéhez" - jelentette ki, úgy értékelve: ha a szerb integrációt megoldják, akkor az egész térség integrációja felgyorsul és megoldódik. A szerb csatlakozáshoz ugyan még sok kérdést kell rendezni, például Koszovó ügyét, de ezek mind rendezhetők - közölte Orbán Viktor.
Egy másik kérdésre a kormányfő arról is beszélt, hogy míg Nyugat-Európában "multikulturális bevándorlótársadalmakat" építenek, addig Közép-Európában ez nincs így, "a mi országaink nem bevándorlótársadalmak". A kérdés az - mondta -, hogy ez a két különböző formát felvett világ hogyan fog együtt élni.
Kifejtette: az eddigi Európai Bizottság válasza az volt, "kényszerítsük a közép-európaiakat, hogy ők is olyanok legyenek, mint amilyenek mi vagyunk. (...) Mi meg ellenálltunk". Reméli azonban - folytatta -, hogy most egy olyan brüsszeli testület áll fel, amely belátja: két különböző életfelfogásról van szó, és inkább az egymás mellett élést kell menedzselni.
"Abban bízunk, hogy a bizottság több tiszteletet ad majd nekünk (...), és ha ezt a tónust üti meg, megegyezéseket akar, és nem erőszakból akar bennünket kényszeríteni, akkor van jövője az EU-nak, és egy fantasztikus öt év előtt állunk. De ha folytatódik a megerőszakolás politikája, akkor nekünk ellen kell állni, és ott leszünk megint, ahol most vagyunk" - mondta a miniszterelnök.
A prágai várban tartott csúcstalálkozó elején a V4-ek miniszterelnökei külön egyeztettek, majd munkaebéd keretében tárgyaltak Albánia, Bosznia-Hercegovina, Észak-Macedónia, Montenegró és Szerbia vezetőivel.