Noha az uniós csúcstalálkozón a legtöbb tagállam a bővítés mellett érvelt, nem volt egyetértés Észak-Macedónia és Albánia csatlakozási tárgyalásainak megnyitását illetően, ezért a kérdés 2020-ban ismét a tagországok vezetőinek asztalára kerül – közölte Donald Tusk, az Európai Tanács elnöke a kétnapos EU-csúcsot követő pénteki sajtótájékoztatóján. A bővítés kérdéséről már a 2020 májusában tervezett zágrábi EU-Nyugat-Balkán csúcstalálkozó előtt döntés születhet.
![Jean-Claude Juncker és Donald Tusk a csúcsértekezletet záró sajtótájékoztatón (Fotó: AP via Beta) Jean-Claude Juncker és Donald Tusk a csúcsértekezletet záró sajtótájékoztatón (Fotó: AP via Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/93044/image-thumb__93044__msz-article-nocrop/cms-image-000159832.jpg)
Jean-Claude Juncker és Donald Tusk a csúcsértekezletet záró sajtótájékoztatón (Fotó: AP via Beta)
A két érintett ország nem hibás azért, hogy a tárgyalások megkezdéséről nem született egyetértés az uniós tagállamok között. A két ország készen áll, de van néhány uniós tagállam, amely még nem kész az újabb bővítési folyamat megkezdésére – mondta.
„Nem kételkedem abban, hogy mind Észak-Macedónia, mind Albánia egy napon tagja lesz az Európai Uniónak” – mondta Tusk.
Juncker: Történelmi hiba
Súlyos történelmi hiba a tagállamok vezetőinek azon pénteki döntése, hogy az EU ne kezdje meg a csatlakozási tárgyalásokat Észak-Macedóniával és Albániával – jelentette ki Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke a csúcsot követő sajtótájékoztatóján. Közölte, nagyon szomorú amiatt, hogy bizottsági elnöki megbízatásának utolsó EU-csúcsa ilyen kimenetelű vitával záródott.
A bővítésről folytatott, éjszakába nyúló vita nem arról szólt, hogy a két ország készen áll-e a tárgyalások megkezdésére, hanem arról, hogy ha az EU azt akarja, hogy tiszteljék, neki magának is tiszteletben kell tartania kötelezettségvállalásait – emelte ki Juncker.
Macron: A török offenzíva egy őrültség
Őrültségnek nevezte Törökország szíriai katonai offenzíváját Emmanuel Macron francia államfő a csúcsértekezletét követően. Sajtótájékoztatóján arról számolt be, hogy a következő hetekben négyoldalú találkozót tartanak Angela Merkel német kancellár, Boris Johnson brit kormányfő és Recep Tayyip Erdoğan török elnök részvételével, s addig is szoros kapcsolatban lesznek a felek egymással és Donald Trump amerikai és Vlagyimir Putyin orosz elnökkel is.
Kijelentette, hogy a Közel-Kelet stratégiai fontossággal bír Európa számára, önálló katonai képességeket kellene kiépíteni a térségben.
Jóváhagyták Lagarde kinevezését
Jóváhagyták Christine Lagarde kinevezését az Európai Központi Bank (EKB) élére pénteki brüsszeli csúcstalálkozójukon az európai uniós tagállamok vezetői. A jogász végzettségű volt francia pénzügyminiszter az utóbbi nyolc évben a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vezérigazgatói tisztségét töltötte be. Christine Lagarde lesz a frankfurti székhelyű intézmény első női elnöke.