Irán az atomalkuban megszabott újabb határértéket lépett át: a nehézvízkészlete meghaladja a 130 tonnát - közölte hétfőn jelentésében a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ).
![Haszan Róháni, Irán régi-új elnöke (Fotó: Beta/AP) Haszan Róháni, Irán régi-új elnöke (Fotó: Beta/AP)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/94955/image-thumb__94955__msz-article-nocrop/cms-image-000009814.jpg)
Haszan Róháni, Irán régi-új elnöke (Fotó: Beta/AP)
A nehézvíz nem olyan kényes kérdés, mint a dúsított urán, ennek ellenére az iráni atomprogramról szóló 2015-ös megállapodás 130 tonnában korlátozta a felhalmozható készletet.
"2019. november 16-án Irán tájékoztatta az ügynökséget, hogy a nehézvízkészlete meghaladta a 130 tonnát" - áll az ENSZ-nek az atomsorompó-egyezmény betartatásán őrködő szervezete jelentésében. A NAÜ november 17-én ellenőrizte, hogy a nehézvízgyártó üzem működött, és az iráni nehézvízkészlet 131,5 tonna volt - áll a tagállamok számára készített jelentésben.
Az iráni atomprogram korlátozását és a Teherán elleni szankciók fokozatos feloldását célzó, 2015-ben hat nagyhatalom és Irán közötti szerződésben rögzítették, hogy Teherán milyen fokon dúsíthat uránt, milyen mennyiségben tárolhat dúsított uránt és nehézvizet. Az Egyesült Államok 2018 májusában felmondta a szerződést, és visszaállította az Irán elleni szankciókat. Erre válaszul Teherán az elmúlt hónapokban fokozatosan mindhárom korlátozást túllépte.
A nehézvizet neutronmoderátorként használják olyan atomreaktorok magjában, mint amilyet Irán épített Arakban. Mivel a reaktor atombomba gyártására is alkalmas plutóniumot is állíthat elő, a szerződésben kötelezték Iránt, hogy távolítsa el és öntse le betonnal a reaktormagot. Jelenleg folyik a reaktor újratervezése oly módon, hogy ne legyen alkalmas atombomba gyártásához szükséges anyagok előállítására.
Irán nem most lépte át először az engedélyezett nehézvízkészletet: először 2016-ban, röviddel a szerződés életbe lépése után, majd jóval a szerződés Washington általi felmondása előtt.