Tudtak létezéséről, de pontos helyét csak feltételezték. A sziget egy védett öblében kellett lennie, mert háromezer évvel ezelőtt csak ilyen helyeken létesültek városok. Aztán egy komoly vihar emberi csontokat mosott a partra. Elkezdtek ásni, és előkerültek az első mozaikpadlók, majd szép lassan az egész föníciai város. A Krisztus előtti évszázadokban az egyik legnagyobb Földközi-tengeri kikötőváros volt, a mediterrán vidék megkerülhetetlen pontja. Nora sok száz éves történetéről ma már csak a kövek mesélnek, de a romváros utcái mégsem néptelenedtek el mind a mai napig.
![Huszonöt évszázaddal később Huszonöt évszázaddal később](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192538/image-thumb__192538__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep2.jpg)
Huszonöt évszázaddal később
Hogy mi történt pontosan a várossal az elmúlt háromezer évben, azt csak az itt élő sirályok tudják. Említést tesznek a városról lexikonok, hajónaplók, királyi évkönyvek, kereskedők feljegyzései, de sok fontosabb történést pergamentekercsek is őriznek. Ókori görög geográfusok úgy vélték, hogy egykor föníciai telepesek érkeztek a szigetre, akik Norax-szal, a helyi mitológiai hőssel várost alapítottak, és róla is nevezték el. Előkerült egy kőtábla, amely az eddig fellelt legrégebbi írásos dokumentuma az egész nyugati civilizációnak. Az epigráfusok szerint a Stele di Nora az i. e. VIII. században keletkezett, és a föníciai ábécéhez nagyon hasonló betűkkel írták. A néhány centiméter vastag és 105X57 cm nagyságú homokkőtáblát a közeli Cagliari Nemzeti Régészeti Múzeumban őrzik, és ez az első ereklye, amelyen a Szardínia név (egészen pontosan: Shrdn) szerepel, így felbecsülhetetlen értékű történelmi lelet.
![Sok mozaikpadlót már elöntött a tenger Sok mozaikpadlót már elöntött a tenger](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192539/image-thumb__192539__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep3.jpg)
Sok mozaikpadlót már elöntött a tenger
Norában cserélt gazdát sok száz éven át minden Szardíniára érkező és innen induló áru. Jól ismerte az összes kereskedő Egyiptomtól az európai partokig. Fénykorában nyolcezer lakosa volt, így a Földközi-tenger vidékének nagyobb városai közé tartozott. 2500 évvel ezelőtt leigázták a rómaiak, ami új lendületet adott a város fejlődésének, és de facto megerősítette pozícióját a mediterránon.
![A színház római viszonylatban kicsi volt A színház római viszonylatban kicsi volt](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192540/image-thumb__192540__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep4.jpg)
A színház római viszonylatban kicsi volt
Ebben az időszakban olyan maradandó középületeket és templomokat építettek, amelyek nyomai láthatóak ma is. Nora híres volt a termálfürdőiről. A Terme di Levante néven emlegetett termálkomplexumnak legalább négy kisebb-nagyobb medencéje volt. Négy a mai napig megvan, különböző állagmegóvási szakaszokban konzerválva. Mint minden valamire való római városnak, Norának is volt híres színháza. A Teatro Romano az egyetlen színház a szigeten. Ezer férőhelye volt, és márvány borítása. A Forum mellett a színház volt a mindenkori találkozóhely, ezért minden időben különös figyelmet szenteltek állagának. Olyannyira megőrizték, hogy kisebb helyreállítási munkák után ma is koncerteznek benne.
![Norát néhány ezren lakták Norát néhány ezren lakták](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192541/image-thumb__192541__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep5.jpg)
Norát néhány ezren lakták
A városközpontban volt a Forum is. Egyik oldala lenyúlt a tengerig. A mindig nyüzsgő téren a város bölcsei, öregjei és elöljárói finomították a római jogot, szolgáltatták az igazságot és döntöttek erről-arról. A keskeny félsziget túloldala szintén éjjel-nappal hangos volt. Itt volt a városi piac – sok-sok nép legdörzsöltebb kereskedőivel. Az örökké fennmaradt római utcákon sétálva templomok romjaira bukkanunk.
![A Forum lenyúlt a tengerig A Forum lenyúlt a tengerig](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192542/image-thumb__192542__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep6.jpg)
A Forum lenyúlt a tengerig
Sok évszázados történelme alatt több birodalom is uralkodott a városon. Mindenki felépítette templomát a saját istenének. Norában szerencsére nem az előző templom romjain emelték fel a következőt, hanem a város más-más pontjain. A különböző építészeti stílusokból a régészek megállapították, hogy melyik volt Tanit istennő, a punok, a rómaiak, majd a keresztények temploma.
![A város sohasem néptelenedett el A város sohasem néptelenedett el](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192543/image-thumb__192543__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep7.jpg)
A város sohasem néptelenedett el
Nora hanyatlása 500 körül kezdődött, amikor elbukott a Római birodalom. A barbároktól és a kalózoktól való rettegés miatt gyorsan elnéptelenedett. Mivel utcái levezettek a tengerig, a házak falait pedig állandóan mosta a víz, a város egy része víz alá került az elmúlt másfél évezredben. Napjainkban már működnek vállalkozások a régészeti park szomszédságában, amelyek könnyűbúvárai szervezett túrákat vezetnek Nora víz alatti részének megismeréséhez. A tengerszint megállíthatatlan emelkedése a jövőben újabb mozaikokat fog elönteni. A természet továbbra is tesz róla, hogy Nora hallhatatlan maradjon.
![Magánházak Magánházak](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/10/18/192545/image-thumb__192545__msz-article-nocrop/tarkav%20nora%20-%20kep8.jpg)
Magánházak
Nyitókép: Nora sokkal több mint néhány régi római rom