Hétfőn délután a kishegyesi helyi közösség tetőterében került sor a Brunszvik Teréz emlékkonferenciára. A konferenciát Teréz napján tartották, és egyben ez volt az az alkalom, amikor az óvodapedagógusok egyesülete hivatalosan felvette a Brunszvik Teréz Magyar Óvodapedagógusok Egyesülete nevet, számolt be a médiának dr. Szőke Anna, az egyesület elnöke. Az eseményre egész Vajdaság területéről szervezett formában érkeztek óvónők, összesen kb. 60-an.
![Dr. Szőke Anna Brunszvik Teréz életútjáról beszélt (Lakatos János felvétele) Dr. Szőke Anna Brunszvik Teréz életútjáról beszélt (Lakatos János felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/127443/image-thumb__127443__msz-article-nocrop/cms-image-000128263.jpg)
Dr. Szőke Anna Brunszvik Teréz életútjáról beszélt (Lakatos János felvétele)
A konferencia egy fényképkiállítás megnyitójával kezdődött, ami az Angyalkert elnevezést viselte. A képanyagot a martonvásári óvodamúzeum tárgyainak fényképei alkották, és azért az Angyalkert nevet kapta, mert Brunszvik Teréz kisdedóvó intézetét így nevezték annak idején. A kiállítást dr. Kriston Vízi József, népművelő, néprajzkutató és pedagógus nyitotta meg. Szőke azt is elmondta, hogy komoly anyag jött össze, és tervei szerint egy vándorkiállítást szerveznek belőle. A kiállítás megnyitóján felléptek a Pán Péter Iskoláskor Előtti Intézmény óvodásai, és az intézmény új igazgatója, Janó Mária köszöntötte az egybegyűlteket.
A konferencián négy előadásra került sor, elsőként Szőke Anna ismertette Brunszvik Teréz életútját és célkitűzéseit. Szó volt róla, hogy milyen céllal hozta létre 190 évvel ezelőtt az első kisdedóvó intézetet. A gyerekeket nem csak felügyelni kell, hanem nevelni, a lelküket ápolni, fogalmazott ennek kapcsán az elnök. Az intézetet hamarosan be kellett zárni, mert bizonyos társadalmi réteg kitalálta, hogy itt forradalmárokat nevelnek. Miután rájöttek, hogy nem ez a helyzet, rövid időn belül 28 óvoda nyílt az országban. Vidékünkön a szabadkai óvoda volt az első, ami 1865-ben nyílt meg, mondta el Szőke.
A második előadó dr. Nóbik Attila, neveléstörténész, egyetemi adjunktus volt, aki Változások a gyermekkor megítélésében a XIX. században címmel tartotta meg előadását. A harmadik előadást dr. H. Tóth István, neveléstudományi kandidátus és nyugalmazott docens tartotta A kisgyermekkori nevelés alapértékeiről címen, s végül Körmőci Katalin, Brunszvik Teréz-díjas óvónő Minden gyermeknek joga van a személyes bánásmódhoz címen értekezett.
Az emlékkonferencia létrejöttét támogatta a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt., a Szekeres László Alapítvány és a Magyar Nemzeti Tanács. Logisztikai támogatást nyújtott a községi önkormányzat és a kishegyesi helyi közösség.