Washington két török minisztérium és három tárcavezető ellen vezetett be szankciókat, válaszul Törökország északkelet-szíriai offenzívájára. Az amerikai pénzügyminisztérium közleménye szerint szankciókkal sújtják a török védelmi minisztériumot, illetve az energiaügyi és természeti források minisztériumát, továbbá e tárcák vezetőit, Akar Hulusit és Fatih Dönmezt.
A büntetőintézkedések hatálya alá esik Süleyman Soylu belügyminiszter is. Az Egyesült Államokban fellelhető vagyonukat befagyasztják, és letiltják a dollárban folytatott nemzetközi tranzakcióikat. Donald Trump amerikai elnök röviddel a közlemény megjelenése előtt ismételte meg, hogy „kész gyorsan tönkretenni a török gazdaságot, ha a török vezetők folytatják veszélyes és destruktív útjukat”. Ekképpen harangozta be a szankciók bevezetéséről szóló rendelet jóváhagyását, majd alá is írta a rendeletet.
![A Şanlıurfa tartománybeli Ceylanpınarból készült felvétel tanúsága szerint a szíriai oldalon lévő Rász-el-Ain városa felett szinte folyamatosan füstfelhők gomolyognak (Fotó: AP via Beta) A Şanlıurfa tartománybeli Ceylanpınarból készült felvétel tanúsága szerint a szíriai oldalon lévő Rász-el-Ain városa felett szinte folyamatosan füstfelhők gomolyognak (Fotó: AP via Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/92617/image-thumb__92617__msz-article-nocrop/cms-image-000159019.jpg)
A Şanlıurfa tartománybeli Ceylanpınarból készült felvétel tanúsága szerint a szíriai oldalon lévő Rász-el-Ain városa felett szinte folyamatosan füstfelhők gomolyognak (Fotó: AP via Beta)
Ennek értelmében Washington újra ötven százalékra emeli a török acélipari termékek behozatali vámtarifáját, és véget vet a százmilliárd dolláros török–amerikai kereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalásoknak. Mike Pence alelnök ezt követően arról tájékoztatott, hogy Trump beszélt telefonon Recep Tayyip Erdoğan török elnökkel, és felszólította őt, hogy haladéktalanul vessen véget a hadműveleteknek. „Az Egyesült Államok nem adott zöld jelzést a szíriai behatolásra” – szögezte le Pence, aki szerint Erdoğan azt ígérte, a török erők nem fogják támadni a kurdok térségbeli fellegvárát, Kobane városát. Mark Esper amerikai védelmi miniszter ezzel egyidőben bejelentette, a jövő héten felkeresi a NATO brüsszeli központját. Nyomást fog gyakorolni a tömbbeli szövetségesekre, hogy kollektív és egyoldalú diplomáciai, illetve gazdasági intézkedéseket foganatosítsanak Törökország ellen. Esper szerint a török hadművelet szükségtelen és megfontolatlan volt, és az Iszlám Állam feléledéséhez vezethet.
LONDON IS JEGELI A TÖRÖK FEGYVERSZÁLLÍTÁST
A Financial Times című brit üzleti-politikai napilap azt írta, hogy a török hadművelet miatt Nagy-Britannia felülvizsgálja a török fegyverszállításokra adott engedélyeket, és leállítja az új engedélyek kiadását. A lap úgy tudja, a kormány már utasítást adott erre. Az újság felhívja a figyelmet arra, hogy Nagy-Britannia az elmúlt öt évben 1,4 milliárd dollár értékben szállított fegyvereket (egybek között harci gépeket, helikoptereket, drónokat, páncélozott járműveket és rakétákat) Törökországnak.
Az EU-tagországok külügyminiszterei hétfőn luxembourgi tanácsülésükön elfogadott zárónyilatkozatukban felszólították Törökországot, hogy azonnal hagyjon fel a hat napja kezdett offenzívájával, és vonja vissza haderejét. Miközben több uniós ország már betiltotta a fegyverszállításokat Törökországnak, a luxembourgi ülésen erről egységes döntés nem született.
MOSZKVA REMÉLI, HOGY ELKERÜLHETŐ A TÖRÖK – SZÍR ÖSSZECSAPÁS
Oroszország reméli, hogy a török és a szíriai fegyveres erők nem kerülnek közvetlen konfliktusba Észak-Szíriában – jelentette ki tegnap Mihail Bogdanov orosz külügyminiszter-helyettes. Közölte, hogy kapcsolatfelvétel történt „mindenki között” ennek elkerülése, valamint annak érdekében, hogy a felek álláspontját összhangba hozzák a nemzetközi jog normáival és elveivel, valamint „számításba vegyék a folyamatba bevont összes fél jogos érdekeit”. Bogdanov nem kívánta kommentálni a törökök és a kurdok közötti orosz közvetítés lehetőségével kapcsolatos értesüléseket. „Reméljük természetesen, hogy meg tudnak állapodni. Mindenkinek meg kell egyeznie a másikkal: a szíreknek a kurdokkal és a szíreknek a törökökkel” – mondta. Előző nap a kurd vezetésű milíciák megállapodtak Damaszkusszal, hogy az október 9-én megindított török offenzíva megállítása érdekében szíriai kormányerők érkezhetnek a török határ térségébe. Az egyezségnek megfelelően a szír csapatok bevonultak a Haszeke tartománybeli Tell-Tamír, a Rakka tartománybeli Tabku és az Aleppó tartománybeli Manbídzs városba. Korábban a török elnök kilátásba helyezte ez utóbbi település elfoglalását. Az orosz védelmi tárca közölte azt is, hogy az amerikai csapatok az iraki határ irányában elhagyták két, Dadat és Umm-Mial közelében található szíriai bázisukat. A minisztérium hétfőn éjjel kiadott kommünikéjében valótlannak nevezte azokat a sajtóértesüléseket, amelyek szerint Moszkva beleegyezését adta volna Kobane észak-szíriai kurd város török elfoglalásához az Ankara által terrorelhárító műveletnek minősített északkelet-szíriai offenzíva keretében.
MERKEL: ERRŐL A NATO-BAN IS TÁRGYALNI KELL
A NATO-ban is tárgyalni kell Törökország szíriai katonai műveletéről, és kívánatos, hogy a szövetség valamennyi tagországa az Európai Unióhoz hasonló következtetéseket vonjon le – mondta Angela Merkel német kancellár tegnap Berlinben, a norvég miniszterelnökkel folytatott megbeszélése után. A politikus az Erna Solberggel tartott tájékoztatóján kérdésre válaszolva fontosnak nevezte az EU-s külügyminiszterek hétfői tanácskozásán hozott döntéseket, és kiemelte: örvendetes, hogy a tagállamok között egyetértés volt. Merkel ismét felszólította Ankarát a szíriai katonai műveletének leállítására. Mint mondta, már most látszik, hogy az offenzíva „nagyon sok emberi szenvedést okoz”, és elbizonytalanítja a magát Iszlám Államnak nevező terrorszervezet elleni küzdelmet. A NATO-tag Norvégia kormányfője hozzátette: hazája is azonnali hatállyal leállította a katonai felszerelések törökországi exportját, és Németországhoz, illetve az EU-hoz csatlakozva elítéli a szíriai török offenzívát. Norvégia felszólítja Ankarát, hogy hagyjon fel a művelettel, és tartsa tiszteletben a nemzetközi jog előírásait – tette hozzá Erna Solberg. Jelezte ugyanakkor, nem értene egyet a török NATO-tagság megszüntetésére irányuló esetleges kezdeményezésekkel. Mint mondta, „jobb, ha Törökország is a családhoz tartozik, és családon belül beszéljük meg az ügyet”.
SZÓFIA IS A HADMŰVELET LEÁLLÍTÁSÁT KÉRI
Egy sor ország után tegnap Bulgária is felszólította Törökországot, hogy állítsa le támadását a kurdok ellen Északkelet-Szíriában, mert offenzívája menekülthullámot indíthat el, és humanitárius válságot okozhat. „Ragaszkodunk ahhoz, hogy a katonai offenzíva álljon le. Ez a konfliktus csakis diplomáciai úton rendezhető” – mondta Bojko Boriszov kormányfő, azt követően, hogy részt vett a bolgár biztonsági tanácsnak a szíriai helyzetről tartott ülésén.
NEGYEDMILLIÓ FÖLDÖNFUTÓ
Több mint 275 ezer ember menekült el a török hadsereg támadása elől Északkelet-Szíriában – közölte tegnap az Észak- és Kelet-Szíria Autonóm Adminisztrációja nevű szíriai kurd hatóság. A bejelentés szerint a kurd adminisztráció fennhatósága alatt lévő területeken a török támadás miatt teljesen leállt a humanitárius segélyezés, a nemzetközi szervezetek kivonják alkalmazottaikat, emiatt a lakóhelyükről elmenekültek helyzete még rosszabb lett. Az elmenekültek között mintegy 70 ezer gyerek van – állítja a kurd hatóság. Az ENSZ Emberi Jogi Hivatala közölte: elképzelhető, hogy Törökországot felelősségre vonják a nemzetközi jog alapján azokért a kivégzésekért, amelyeket a vele szövetséges fegyveres csoportok hajtottak végre az offenzíva során. Jelentések szerint kivégeztek több kurd harcost és egy politikusnőt. A hivatal felszólította Ankarát, hogy vizsgálja ki ezeket az eseteket. Rupert Colville, az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője Genfben bemutatott egy videofelvételt, amelynek tanúsága szerint az Ahrár as-Sarkíja nevű fegyveres csoport tagjai lefilmezték, amikor egy út mentén szombaton Észak-Szíriában kurd harcosokat fogtak el és végeztek ki. A felvétel már bejárta a közösségi médiát.
MANBÍDZSBEN A SZÍR ERŐK
A szíriai Ihbaríja tévé jelentése szerint a szíriai hadsereg bevonult Manbídzs városba is a török támadás megállítására, a kurd–szír megállapodás alapján. A tévé felvételein a város lakói üdvözlik a kormányhadsereg katonáit. A katonák kitűzték ott a szíriai zászlót. A Hawar News Agency kurd hírügynökség szerint az amerikai erők kedden reggel hagyták el a várost nyugat felé. A Törökországgal szövetséges szíriai milíciák viszont arról beszélnek, hogy a Manbídzsbe szíriai lobogó alatt bevonuló sereg többsége a Népvédelmi Egységek tagja. A török védelmi minisztérium arról számolt be, hogy Manbídzsnál támadás érte a török katonákat, egy katona meghalt, nyolcan megsebesültek. A szíriai hadsereg bevonulásának tényét megerősítette az Emberi Jogok Szíriai Megfigyelőközpontja (OSDH) nevű aktivistahálózat. A Népvédelmi Egységek (YPG) kurd milícia 2016-ban foglalta el Manbídzset az Iszlám Államtól. Törökország terrorszervezetnek tekinti az YPG-t.