Nobel-békedíjra terjesztette fel Hongkong népét egy norvég parlamenti képviselő szerdai bejelentése szerint, ami valószínűleg újabb konfliktust gerjeszt Oslo és Peking között.
![Ülősztrájk a hongkongi repülőtéren (Fotó: AP via Beta) Ülősztrájk a hongkongi repülőtéren (Fotó: AP via Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/89799/image-thumb__89799__msz-article-nocrop/cms-image-000154081.jpg)
Ülősztrájk a hongkongi repülőtéren (Fotó: AP via Beta)
"A 2020. évi Nobel-békedíjra terjesztettem fel Hongkong népét, amely nap mint nap életét és biztonságát kockáztatja a szólásszabadság és az alapvető demokratikus jogok védelmében" - jelentette be a Twitteren Guri Melby, a kormánykoalícióban részt vevő kis liberális párt egyik képviselője. Az Aftenposten című lapnak adott interjújában Melby azzal indokolta lépését, hogy "amit a hongkongiak tesznek, annak hatása van a térségre is, sőt az egész világra".
Hongkongban immár 19. hete tart az a tüntetéshullám, amelyet eredetileg egy azóta visszavont törvénytervezet váltott ki, mára azonban a várost irányító, Peking-párti kormányzattal, illetve az egyre növekvő pekingi befolyással szembeni, általános tiltakozássá alakult.
A norvég képviselő javaslatával valószínűleg kiváltja majd Kína erőteljes tiltakozását, mint ahogy kiváltotta az is, hogy a norvég bizottság 2010-ben Liu Hsziao-po bebörtönzött kínai ellenzékinek ítélte oda a Nobel-békedíjat. Liu Hsziao-po azóta elhunyt. Noha a Nobel-bizottság független a norvég kormánytól, Peking a döntés hatására hosszú időre befagyasztotta kapcsolatait Norvégiával, felfüggesztette vele a szabadkereskedelmi tárgyalásokat, és megtiltotta a norvég lazac importját. A kétoldalú kapcsolatok csak hat év múltán normalizálódtak, miután Oslo ígéretet tett arra, hogy "nem támogatja a kínai érdekeket aláásó lépéseket".
A norvég Nobel-bizottság az idén Abij Ahmed Ali etióp miniszterelnöknek ítélte oda a békedíjat az Eritreával elért békekötés érdekében tett erőfeszítéseiért.