Párbeszédre van szükség Oroszország és Törökország között a szíriai Idlíb tartománybeli helyzet kiéleződése miatt – mondta Vlagyimir Putyin azután, hogy tegnap a Kremlben fogadta török hivatali partnerét, Recep Tayyip Erdoğant. Az orosz elnök azon reményét fejezte ki, hogy az idlíbi helyzet nem rombolja le Moszkva és Ankara viszonyát, amelyet mindkét fél fontosnak tart. Egyben együttérzését tolmácsolta vendégének a február 27-én Idlíbben életüket vesztett török katonák halála miatt, és azt hangoztatta, hogy a szíriai kormányhadseregnek nem volt tudomása a hollétükről.
![Fotó: AP via Beta Fotó: AP via Beta](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/99772/image-thumb__99772__msz-article-nocrop/cms-image-000171563.jpg)
Fotó: AP via Beta
Erdoğan azt mondta, bízik benne, hogy az egész térség számára fontos moszkvai megbeszélés hozzájárul az idlíbi feszültség enyhítéséhez. Szavai szerint a török–orosz kapcsolatok a csúcsra értek. A legfontosabb közös feladatnak nevezte a viszony további erősítését.
A találkozót megelőzően Dmitrij Peszkov Kreml-szóvivő azt mondta, a felek megpróbálnak egységes értelmezésre jutni a válság okaival és következményeivel, valamint azzal kapcsolatban, hogy milyen közös lépésekre van szükség a válság megszüntetésére. Peszkov egyszersmind azt is nyomtékosította, hogy Moszkva korábbi álláspontja változatlan.
Moszkva szerint az idlíbi helyzetet a Putyin és Erdoğan részvételével Szocsiban megtartott tárgyalások eredményeként 2018. szeptember 17-én aláírt orosz–török memorandum alapján kell rendezni. Ennek értelmében Idlíbben 2018. október 15-éig létre kellett volna hozni egy 15-20 kilométer széles demilitarizált övezetet, Ankarának pedig el kellett volna különítenie az ENSZ által hivatalosan terroristaként nyilvántartott csoportokat a kormányellenes erőktől, és szavatolnia kellett volna a nehézfegyverek visszavonását. Moszkva a napokban többször is hibáztatta Törökországot azt állítva, hogy nem teljesítette vállalásait.
Idlíb a szíriai felkelők utolsó bástyája, korábban ide szállították át családostul azokat a fegyvereseket, akik a Szíria más területein elszenvedett katonai vereség ellenére sem voltak hajlandóak tárgyalásokba bocsátkozni a damaszkuszi kormánnyal. A tartományt több szélsőséges szervezet, továbbá a török támogatást élvező, mérsékeltnek mondott lázadócsoportok tartják ellenőrzésük alatt.
A szíriai kormányerők tavaly áprilisban indítottak offenzívát az északnyugati országrész ellen orosz támogatással, előrenyomulásuk december közepén vett új lendületet. Februárban a szíriai kormánycsapatok közvetlenül a török hadsereggel is összecsaptak, a harcok több tucatnyi török katona életét követelték, ami még inkább kiélezte az Ankara és Damaszkusz közötti, amúgy is ellenséges viszonyt.