![Vilmoš Fogaš: Bez zalivanja je nemoguće baviti se intenzivnom proizvodnjom voća Vilmoš Fogaš: Bez zalivanja je nemoguće baviti se intenzivnom proizvodnjom voća](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/108544/image-thumb__108544__msz-article-nocrop-own/cms-image-000095801.jpg)
Vilmoš Fogaš: Bez zalivanja je nemoguće baviti se intenzivnom proizvodnjom voća
Peskovit teren Severne Bačke je veoma pogodan za proizvodnju voća. Ne tom delu terena se proizvodi velika količina jabuke i pošto je kraj avgusta, možemo reći da je berba otpočela i otprilike možemo proceniti kakav će biti rod. U isto vreme, aktuelna je i berba bresaka. Tokom godine, proizvođači su imali više izazova, počev od mraza u aprilu i maju, leda, letnje žege i suše, sve do zaštite od štetočina.
Posetili smo zemljoradničku zadrugu u Bačkim Vinogradima koja poseduje hladnjače i gde se uveliko donose obrane jabuke i odakle se vrši izvoz dnevno sa više kamiona za Rusiju jer ruska pijaca otkupljuje 90 procenata njihovih jabuka. O ovome smo razgovarali sa Vilmošem Fogašem direktorom Prime koji se i sam bavi proizvodnjom jabuka. Tokom leta, radimo samo kao sakupljači voća, rashladimo a zatim transportujemo dalje. Sezona je počela sa višnjama. Na ovom području se prizvodi malo višanja ali se može reći da je ove godine bio dobar prinos. Uprkos mrazu, kajsija je dobro rodila, zimski mraz nije napravio štetu a prolećni ga je mimoišao jer je u tom periodu voćka bila veća – objasnio nam je Fogaš.
Što se tiče bresaka, saznali smo da ih je veoma teško proizvesti u odnosu na ranije periode, sve manje ljudi ih proizvodi. Ranije su ih tako sadili da ima stalno svežeg voća za pijacu, što znači da su na jednoj parceli sađene drugačije sorte koje sazrevaju u različitim periodima. Sada se to promenilo jer proizvođači ne mogu da žive od pijace, uglavnom proizvode jednu do dve vrste voća jer ne mogu da se takmiče sa preprodavcima koji nabavljaju dovoljne količine svih voća. Otvaranje prema ruskoj pijaci zahteva da od iste vrste voća imamo veću količinu. To se odnosi i na breskve i na nektarine koje sada manje ljudi proizvodi ali ih imaju u velikim količinama. Kvalitet i kvantitet ovogodišnjeg roda je bio izvrstan. Nije naškodila suša jer se ovi voćnjaci uglavnom navodnjavaju. Bez navodnjavanja nemoguće je baviti se voćarstvom.
![Prispelo voće se detaljno probira Prispelo voće se detaljno probira](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/108543/image-thumb__108543__msz-article-nocrop-own/cms-image-000095800.jpg)
Prispelo voće se detaljno probira
BERBA
Pre otprilike tri nedelje je počela berba jabuka. Berba je počela sa sortama gala i mucu, ali sve više sorti nalazimo u hladnjačama. Ima i golden sorte, a polako pristižu i crvene sorte, crveni delišes, ajdare, jonagold. Fogaš objašnjava da će za nedelju dana početi i skladištenje za zimu. Što se tiče vremenskih uslova, možemo reći da su velike vrućine pomerile sazrevanje voćaka na ranije. Pored toga, vide se oštećenja na jabukama od mraza. Na nekim mestima zbog mraza, do 2 metra visine nije bilo uopšte roda. A štete od leda se mogu zanemariti. Ove nedelje je krenuo otkup jabuka za preradu koje se uglavnom izvoze, na primer za Mađarsku. Veći prerađivači prvo prave pulpu ili kašu i tako šalju dalje, dok manje firme prave pekmez ili sokove od voća. Tokom jedne sezone Prima od berbe do kraja godine otprilike od dve do dve i po hiljade tona jabuka skladišti a na proleće još dodatnih 1500 tona.
- I sam proizvodim jabuke, sortu standard, rod je manji nego kad je dobra godina, kada od 45 do 50 tona voća oberemo po hektaru. Sada će biti dobro ako bude 30 tona – rekao je Vilmoš Fogaš.
![Godišnje se proda 4000 tona jabuka preko Prima zadruge Godišnje se proda 4000 tona jabuka preko Prima zadruge](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/108545/image-thumb__108545__msz-article-nocrop-own/cms-image-000095799.jpg)
Godišnje se proda 4000 tona jabuka preko Prima zadruge
NEDOSTATAK RADNE SNAGE
Kao što smo spomenuli, Prima od 2005. godine izvozi voće na rusku pijacu. Ovih dana su inspektori iz Rusije došli u firmu da kontrolišu kvalitet voća. Prema rečima proizvođača, ruska pijaca je u poslednje vreme postala veoma zahtevna. Samo otkupljuju neoštećeno voće a one koje je oštetio led ili ima bilo kakvo oštećenje, Rusi neće da kupe. Voće sortiraju u hladnjačama a na pijaci u Srbiji ostaje samo ono što Rusi ne odnesu. U poslednje vreme smo čuli da je manjak sezonskih radnika što predstavlja problem proizvođačima.
- Sve manje nalazimo sezonske radnike, migracija je učinila svoje. Ljude skupljamo sa više lokacija, iz Horgoša, Čantavira, Adorjana. Ima neiskusnih radnika koji nisu nikada brali voće te ne znaju da treba pažljivo baratati sa njim, jer nije isto kao branje kukuruza. Nove radnike treba da obučavamo i ne znamo šta bi radili da imamo rekordan rod. Čuli smo da i sezonske radnike treba prijaviti. Država je već imala više pokušaja u tom pravcu, različiti doprinosi će poskupeti proizvodnju a ovo nije nikome u interesu.
![U voćnjaku Karolja Gajdača od svih sorti jabuka jedino se računa na dovoljan rod greni smit sorte U voćnjaku Karolja Gajdača od svih sorti jabuka jedino se računa na dovoljan rod greni smit sorte](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/108546/image-thumb__108546__msz-article-nocrop-own/cms-image-000095803.jpg)
U voćnjaku Karolja Gajdača od svih sorti jabuka jedino se računa na dovoljan rod greni smit sorte
JEDNA BERBA U DVE GODINE
Karolj Gajdač iz Palića na 10 hektara se bavi proizvodnjom voća, na najvećem delu svog zemljišta proizvodi jabuke, breskve na 10 posto zemljišta a na 15 posto gaji kruške.
- U prvom redu se bavimo proizvodnjom jabuka jer najbolje podnose uslove. Ove godine se ne možemo pohvaliti velikim prinosom, jer je u okolini bila velika šteta od mraza. Ako cveće uhvati mraz, onda mu otpade lišće a u našem slučaju su plodovi bili veličine bobice. Videli smo da je i lišće lepo a primetili smo da se ti mali plodovi nikako nisu razvijali. Kad smo pogledali izbliza, primetili smo da je sredina svakog ploda crna, a kasnije je to sve i otpalo. Smelo mogu reći da će ove godine rod biti 20 odsto. Greni smit vrsta je bila najizdržljivija iako najkasnije cveta, a po tome bi trebalo da je najosetljivija. Zlatni delišes, mucu i jonagold su najslabije rodile. Berbu još nismo započeli, jer mucu sortu na ruskoj pijaci možemo prodati, a braćemo je u ponedeljak. Ono što Rusi ne otkupe, prodaćemo za sok. Na ruskoj pijaci možemo opstati samo preko preprodavaca, oni određuju cenu i kvalitet. Na proleće smo odlučili da ćemo štedeti sa prskanjem jer nema puno voća, međutim kasnije to nije uspelo jer su se zbog velikih vrućina pojavile štetočine pa smo morali potrošiti mnogo para da bi se odbranili od njih. U ovakvim slučajevima, kad treba dva puta orezivati, zalivati, obrađivati zemlju a samo jednom brati u dve godine, tada duple izdatke ne možemo izdržati tako da najverovatnije sledeće godine moramo da uzmemo kredit od banke - rekao je Gajdač.
Od proizvođača smo saznali i to da pored slabog prinosa nisu uspeli uštedeti ni na zalivanju jer su zbog velike suše morali stalno zalivati biljke. Zbog velike vrućine, govorimo o lošem kvalitetu jer one voćke koje je sunce spržilo, sad samo možemo prodati za sokove. U normalnim uslovima otprilike 30 vagona jabuka se obere godišnje, imamo dosta radnika koji nam se vraćaju, među njima penzionera i đaka ali ove godine nećemo imati velike potrebe za njihovim radom. U okolini Palića nema mnogo proizvođača jabuka, tako da nemaju problem ni sa radnicima. Ni sada ne bi bilo problema, da ima šta da se bere.
Berba bresaka je u toku, sada se bere nektarina morsian, računa se na dve tone roda. Prema Gajdaču ovo je tako mala količina da se ne isplati izvoz u inostranstvo već se prodaje na domaćem tržištu preko preprodavaca.
- Što se tiče rezultata proizvodnje, zadovoljan sam. Interesantno ova sorta se nije smrzla. Dobili smo zdrave plodove, ali kako ih je manje na tržištu, cena je veća - objasnio nam je proizvođač iz Palića.