Az intenzív napvihar hozzájárult ahhoz, hogy az északi fény megvilágítsa az eget délebbre attól a területtől, ahol ez megszokott jelenség. A hétvégén történt mindez, és vasárnap volt a legintenzívebb. A szakértők figyelmeztették az erőművek irányítóit és az űrjárműveket az esetleges rendellenességekre. Az aurora borealis Európa nagy részén, Amerikában és Ázsiában is megfigyelhető volt. Ez volt a harmadik erőteljes geomágneses vihar a 2019 óta tartó jelenleg aktuális 11 éves napciklus keretein belül. A napciklus a szakértők szerint 2024-ben éri el a csúcspontját – közli a 021 hírportál.
Magyarországról is érkeztek hírek a szokatlan égi látványról. Vasárnap éjjel még szabad szemmel is látható sarki fény ragyogott az égen. A sarki fény „szó szerint táncolt az égen”. Először rózsaszín színben mutatkozott meg, majd zöldes árnyalatokat öltött. Több órán keresztül lehetett látni az égi csodát, jelenti a média. A csillagászok azzal magyarázzák a Kárpát-medence fölött láthatóvá vált sarki fényt, hogy aktívabb időszakát éli a Nap. 2025-ig még többször láthatjuk a sarki fényt.
![Olvasói fotó (telex.hu) Olvasói fotó (telex.hu)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/22761/image-thumb__22761__msz-article-nocrop/cms-image-000299860.jpg)
Olvasói fotó (telex.hu)
Hogy mi az a sarki fény, amit az északi féltekén aurora borealisnak is hívnak (a délin pedig aurora australis a neve)? A Föld északi és déli sarkánál a Napból érkező, a földi légkörbe behatoló töltött részecskék által keltett időleges fényjelenség, aminek a mostani különlegességét az adta, hogy ilyet Magyarországról általában nem lehet látni. A sarki fény jellemzően késő ősztől kora tavaszig figyelhető meg.
A fény általában a mágneses pólustól 10–20° távolságra, a 3–6 szélességi fokokon látható. A legtöbb sarki fény a felszín felett 90–150 kilométeres magasságban keletkezik, és akár több mint 1000 kilométerre is elnyúlhat.