Mi, magyarok határon innen és túl, egymásra mindenkor számíthatunk – jelentette ki a köztársasági elnök Kölcsey Ferenc szobrának avatásán, szerdán a partiumi Nagykárolyban.
Novák Katalin a polgármesteri hivatal előtti téren emelt, Győrfi Lajos szobrászművész által készített emlékmű átadásán hangsúlyozta, Kölcsey arra figyelmezteti a magyarokat, hogy egyszerre kell gyarapítaniuk a holnapot, vigyázni a mát és őrizniük a tegnapot.
„Ma is vannak olyanok, akik elvitatják a magyarok magyarságát, az anyanyelv pótolhatatlanságát, a nyilvánvaló történelmi tényeket: nem hagyjuk, ne hagyjuk, a közös jövőnkért és a közös múltunkért is ki kell állnunk” – fogalmazott beszédében az államfő. Megjegyezte, a múlt megőrzése legalább olyan fontos, mint a jelenről és a jövőről való felelős gondolkodás.
A köztársasági elnököt és kíséretét több száz ünneplő fogadta a kisváros főterén, az eseményt körülbelül mintegy száz transzparensekkel felszerelt nacionalista tüntető próbálta bekiabálásokkal és énekléssel megzavarni. A tiltakozók egy hatalmas román zászlót feszítettek ki és magyarellenes skandálással, kolompolással várták az esemény kezdetét, mivel provokációnak tartották, hogy az ünnepségen részt vesz Novák Katalin köztársasági elnök is – számolt be a Mandiner a szélsőséges román szervezetek akciójáról. Az Agerpress szerint a tüntetők plakátokat tartottak a magasba „Ez itt Románia, ez a mi országunk”, „Van, ami örök: Erdély román föld!” feliratokkal. A tiltakozók újságíróknak elmondták: az zavarja őket, hogy Magyarország államfője nem hivatalos látogatáson tartózkodik Romániában, és túl sok magyar személyiségnek emeltek már szobrot Nagykárolyban. A szélsőségesek között megjelentek az ellenzéki Románok Egyesüléséért Szövetség (AUR) szimpatizánsai, de jelen voltak a Nemzet Útja (Calea Neamului) nevű magyarellenes szervezet tagjai is. Az utóbbi tömörülés vezetője, Mihai Tîrnoveanu 2022-ben Orbán Viktor miniszterelnök tusnádfürdői beszéde közben is provokációt szervezett – írta a Magyar Nemzet.
![Novák Katalin, Kelemen Hunor és Kovács Jenő polgármester leleplezik a szobrot (Fotó: MTI) Novák Katalin, Kelemen Hunor és Kovács Jenő polgármester leleplezik a szobrot (Fotó: MTI)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/21456/image-thumb__21456__msz-article-nocrop/cms-image-000298492.jpg)
Novák Katalin, Kelemen Hunor és Kovács Jenő polgármester leleplezik a szobrot (Fotó: MTI)
A Szabolcs–Szatmár–Bereg vármegyei körútjához kapcsolódva Nagykárolyba látogató Novák Katalin beszédében azt mondta: a magyarok egyszerre vannak kitéve a délről érkezett, reményvesztett tömegek nyomásának, a nyugati, liberálisnak nevezett, de valójában hegemóniára törekvő, ideológiai hadviselésnek és a keleti irányból fenyegető katonai offenzívának.
Szavai szerint egyre erősödnek a magyarokra leselkedő veszélyek, ezért kell másoknál is jobban észnél lennünk, ezért figyeljük éberen a minket körülvevő világot. A kultúrák metszéspontjában, a Kárpát-medencében élő magyarokon is múlik, hogy a sokféleségből a gyarapodás vagy a szegényedés jut rájuk, ezért az a feladatuk, hogy a veszélyeket kihívássá, ezt pedig feladattá alakítsák. Ehhez szükség van többek között a magyarokat jellemző leleményességre, a gyors észjárásra, az alkalmazkodóképességre és a megingathatatlanságra, a másik iránti tiszteletre, a tűrésre és a küzdésre – hangsúlyozta a köztársasági elnök.
Novák Katalin emlékeztetett: Nagykároly büszke lehet Kölcsey Ferencre, hiszen ott szavazták meg, hogy a költő Szatmár megye követe legyen a pozsonyi Országgyűlésen. Kölcseyt méltatva azt mondta: küzdött a magyar nyelvért, a vallásszabadságért, leginkább pedig a jobbágyok szabadságáért szeretett volna tenni az önkéntes örökváltság megvalósításával.
„Hatni, alkotni akart és gyarapítani a nemzet erőit, ami tőle telt, azt meg is tette” – jelentette ki a köztársasági elnök. A Himnusz megszületését említve úgy fogalmazott, hogy sokak szemébe csal könnyet ez a nemzeti imádság a nemzeti ünnepeken és ünnepségeken, vagy nyújt támaszt a magányos, külföldre szakadt magyaroknak.
„Olyan számvetést adott nekünk, amely a legmagasabb szinten fejezi ki a nemzet magától értetődő összetartozását” – mondta Novák Katalin, hozzátéve: Kölcsey Himnusza egyszerre a magyar fájdalom és a remény, a költemény mára elválaszthatatlan lett a magyaroktól.
Kelemen Hunor, a Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) elnöke, román miniszterelnök-helyettes az első, még 1897-ben leleplezett és több mint negyven évvel később lerombolt Kölcsey-szobor történetét felidézve elmondta: Kallós Ede szobrászművész alkotását a millenniumi ünnepségekhez kötődően állították fel a közeli Károlyi-kastélyban, négy évtized múlva pedig előbb megrongálták, majd négy fiatal egy fűrésszel gyakorlatilag lefejezte. Az alkotást néhány nap múlva leemelték a talapzatról és később beolvasztották.
Kölcsey új szobrának helye van bárhol, ahol magyarok élnek – hangoztatta magyarul és románul is elmondott beszédében Kelemen Hunor. Megjegyezte, az identitás megőrzését sokféleképpen lehet szorgalmazni, de egyféleképpen érdemes: bátran és kezdeményezve válaszolni a kor kihívásaira.
„A haladás a megmaradás feltétele, felelős politikus ezt ma sem gondolhatja másként, Erdélyben különösen nem” – mondta Kelemen Hunor, megjegyezve: Kölcsey örökségét a 21. századhoz igazítva kell megpróbálni bátorsággal és elszántsággal felépíteni.
Nyitókép: Novák Katalin, Kelemen Hunor és Kovács Jenő polgármester leleplezik a szobrot (Fotó: MTI)