Infrastrukturális projektumokról és innovációs tervekről egyeztetett Belgrádban ma a magyar kormány dr. Palkovics László innovációs és technológiai miniszter által vezetett küldöttsége. A legfontosabb témák egyike a Belgrád és Budapest közötti gyorsvasút megépítése volt, erről beszéltek a kínai–magyar–szerb vasútfejlesztési hármas találkozón is, melyen már Peking küldöttsége is képviseltette magát pénteken. Zorana Mihajlović építési, közlekedési és infrastruktúraügyi miniszter hangsúlyozta, olyan projektumról van szó, amelynek köszönhetően gyors összeköttetést teremtenek Közép- és Dél-Európa között, éppen ezért a vasútvonal által érintett további országokat, Észak-Macedóniát és Görögországot is be kell vonni a megvalósításba.
![A trilaterális találkozón Ning Csi-Csö, Zorana Mihajlović és dr. Palkovics László szerződéseket is aláírt (Fotó: Beta) A trilaterális találkozón Ning Csi-Csö, Zorana Mihajlović és dr. Palkovics László szerződéseket is aláírt (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/87590/image-thumb__87590__msz-article-nocrop/cms-image-000150359.jpg)
A trilaterális találkozón Ning Csi-Csö, Zorana Mihajlović és dr. Palkovics László szerződéseket is aláírt (Fotó: Beta)
– Szerbia jól halad, jelenleg két szakaszon folynak munkálatok Belgrád és Újvidék között, de már az Újvidék és Szabadka közötti vonal felújítására vonatkozó kereskedelmi szerződést is aláírták, s zajlanak a munka előkészületei – állapította meg Mihajlović.
Palkovics ismertette a szerbiai miniszterrel a projektum magyarországi részén elvégzett eddigi munka eredményeit: folynak az előkészületek, a múlt hónapban aláírták a szerződést a magyar szakasz teljes körű tervezéséről és kivitelezéséről a kínai–magyar konzorciummal. Azt is megállapította, hogy a két állam közötti kapcsolat egyre erősebb. Ami még mindig nehézségnek számít, az a határforgalom. Palkovics szerint a megoldási lehetőségek között szerepel a határ- és vámellenőrzés felgyorsításának összevonása, a technológiai lehetőségek egyszerűsítése a schengeni elvárásokat figyelembe véve, valamint az is, hogy kapacitásbővítéssel, új sávok megnyitásával, illetve a nyitvatartási idő meghosszabbításával tegyék egyszerűbbé az átkelést.
Más infrastruktúrát illető témák is az asztalon hevertek: a szabadkai körgyűrű, az Y elágazás, a tiszai hajózás fejlesztése kapcsán is véleményt cseréltek a beszélgetőpartnerek.
A nap folyamán Nenad Popović innovációs és technológiai fejlesztési miniszter egyetértési szándéknyilatkozatot írt alá magyarországi kollégájával, az innováció területén valósulhat meg szorosabb együttműködés az előttünk álló időszakban a magyar és a szerb tudósok, akadémikusok, kutatók, startup cégek között. Szerbia nagy lehetőségként tekint a magyarországi és a hazai egyetemi karok, intézmények kooperációjára – fogalmazott Popović –, ha ehhez hozzáadjuk a vállalatok együttműködésében rejlő lehetőségeket is, akkor megállapíthatjuk, hogy a következő öt–tíz évben teljesen megváltoztathatjuk a kivitelorientált cégek helyzetét a két országban – értékelte. Szerbia gyors ütemben növekvő IT-szektorral büszkélkedhet, tavaly a kivitel értéke ebben az iparágban elérte az 1,15 milliárd eurót, az idén, a várakozások szerint, másfél milliárd euró fölött alakul. Magyarországnak erős gépkocsiipara van és nagyszerű innovációs cégei, melyek hozzá tudnak járulni a szállítási költségek csökkentéséhez, az „okosvárosok” kialakításához. Az innováció területén ezek az együttműködésnek a potenciáljai – magyarázta Popović.
A hármas munkacsoport értekezlete után Ning Csi-Csö, a kínai Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) alelnöke leszögezte: Kína továbbra is támogatja a Belgrád–Budapest vasútvonal fejlesztését, s reményét fejezte ki, hogy az együttműködés a jövőben a vasút mellett kiterjed az autóutak, hidak és más infrastrukturális fejlesztések, energetikai projektek megvalósítására is.