Aleksandar Vučić államfő mai televíziós szereplése során arról beszélt, hogy kisebb-nagyobb megszakításokkal ő már 24 éve a lehallgatások tárgya, amelyek során a lehallgatás különböző módozatait használták fel. Elvetette ugyanakkor azokat a feltételezéseket, melyek szerint az alvilág képviselőivel tartott volna fenn kapcsolatot és ezért hallgatták le.
![Aleksandar Vučić Aleksandar Vučić](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/79460/image-thumb__79460__msz-article-nocrop/cms-image-000000203.jpg)
Aleksandar Vučić
Részletezve az esetet Vučić elmondta, hogy 1995. december 11-én adtak ki először végzést a lehallgatásával kapcsolatban, s abban az állt, hogy az alkotmányos rend incidensek útján történő felborítását támogatja. Akkor azt is kiemelték az indoklásban, hogy Vojislav Šešeljlyel és Tomislav Nikolićtyal együtt álkatonai alakulatok megszervezésével erőszakkal kívánja átvenni a hatalmat. Vučić szerint az nem bírói határozat volt, hanem politikai döntés. Csak 1996-ban született meg a bírósági döntés, amellyel törvényes keretek közé helyezték a korábbi lehallgatást.
Vučić elmondta ugyanakkor, hogy az utóbbi években végzett kihallgatások, amelyeket a bíróság rendelt el, nem kerültek nyilvánosságra.
Megerősítette ugyanakkor, hogy a családja is megfigyelés alatt van, meghatározott személyek követik a lányát, a fiát pedig a munkahelyén is fényképezik. Szerinte ezt ugyanaz a hangulat váltotta ki, amit az ellenzéki pártok generáltak a közösségi hálókon keresztül a szélsőséges csoportokkal való kapcsolattartással.
Elvetette azokat a feltevéseket, melyek szerint a fia kétséges hírű üzletember lenne. Vučić szerint ő ugyanolyan munkás, mint bárki más, aki havi 500 eurós fizetésért dolgozik. Hozzátette, úgy hitte, hogy a lánya rendkívül erős, akit nem érint majd mindaz, amit írnak vagy mondanak róla, de ő sem maradt közömbös mindazon véleménynyilvánítások iránt, amk a közösségi oldalakon megjelentek. Mindezek ellenére továbbra sem kívánja a személyeskedés szintjére terelni a vitát a politikai ellenfeleivel, s a jövőben is úgy fogja végezni a munkáját, mint eddig.
Kitért arra is, hogy a politikai ellenfelei bojkottálni szeretnék az előttünk álló választásokat, ugyanakkor kijelentette, hogy ezt nem fogja megengedni, és hangsúlyozta, senki sem akadályozhatja meg a polgárokat abban, hogy szavazzanak a választásokon, mert máshogy úgysem tudják érvényesíteni akaratukat.
– Ők mindannyian együttvéve nem tudják megszerezni a támogatások 10-12 százalékát. Sergej Trifunovićon és a Szabad Polgári Mozgalmon kívül senki nem tudja elérni a küszöböt – véleményezte Vučić, majd folytatta: – És minket, akik a polgárok 70-80 százalékának támogatását élvezzük, akarnak megakadályozni abban, hogy részt vegyünk a választásokon – mondta.
Szólt arról is, hogy a hatalmi párt és az ellenzék minapi tárgyalása során a Szerb Haladó Párt hátrányos helyzetbe került, mégis fontosnak tartja a párbeszédet.
Emlékeztetett arra, hogy a jelenleg is érvényben levő választási törvényeket még Ðilas, Jeremić és Lutovac idejében hozták meg, és véleménye szerint az ellenzék gondja nem a törvényes előírásokban rejlik, sem a választási névjegyzékben, hanem abban, hogy a nép már nem bízik meg bennük.
MAGASABB MINIMÁLBÉR ÉS ÁTLAGFIZETÉS
Aleksandar Vučić azt is elmondta, ma a kormány tárgyalóasztalhoz ült a szakszervezetek és a munkaadók képviselőivel, hogy még az év végéig megoldást találjon a havi minimális munkabért 27 000 dinárról 30 000 dinárra való emelésére.
– Megpróbáljuk növelni a minimális munkabért, ha a munkaadók nem lincselnek meg minket emiatt. Arra törekszünk, hogy a munkások oldalán foglaljunk állást, és átlépjük a 30 000 dináros összeget. Gondoskodnunk kell azonban a munkaadókról is, hiszen ők azok, akik viselik az ország terhét – hangsúlyozta Vučić.
Az államfő szerint ha a minimális munkabér átlépné a 255 eurót, az már jelentős előrelépés lenne. Emellett a jelenlegi 470 eurós átlagbért 500-510 euróra szeretnék növelni az év végéig. Az elmúlt négy évben az állami költségvetés többletet könyvelt el, hiszen folyamatos az államadósság visszafizetése.
Az év első hét hónapjában 1,4 milliárd dinár volt a költségvetés hiánya, ugyanakkor 48,5 milliárd dináros többletet is megvalósított az állam, ami a tervezettnél 440 millió euróval több pénz az államkasszában. Várhatóan az idén sor kerül a költségvetés pozitív átütemezésére, ami lehetővé teszi a közszférában dolgozók fizetésének növelését.