A cikkhez tartozó képgalériát ITT tekinthetik meg.
– Nagyon fontos az, hogy az oktatás területén is egy olyan stratégiát dolgozzunk ki, amely használható, alkalmazható lesz a 2024-től 2029-ig terjedő időszakban. Ez a stratégia úgy tevődik össze, hogy gyakorlatilag mindenki meg tudja benne találni magát. Ez azt jelenti, hogy a tömbben élő közösség is, de ugyanúgy a szórványban élő magyarság is. Nagyon fontos volt számunkra, hogy a szórványban is legyen egy közvita, hiszen a szórványközösségek egész más kihívásokkal találkoznak, mint a tömbben élő közösség, és ennek a stratégiának meg kell találni azokat a lehetőségeket, amelyek a szórvány számára is fontosak – mondta egyebek között Fremond Árpád, a Magyar Nemzeti Tanács elnöke Torontálvásárhelyen, az MNT 2024 és 2029 közötti időszakra vonatkozó oktatásfejlesztési stratégiájának harmadik nyilvános közvitáját.
– A stratégián belül gyakorlatilag a bölcsődétől kezdve az egyetemig minden anyanyelven történő oktatással foglalkozunk, illetve az anyanyelvápolás is bekerült magába a stratégiába, hiszen vannak olyan települések és vannak olyan közösségek, ahol nincs magyar oktatás, de anyanyelvápolásra viszont van igény. Ilyen formában azt gondolom, hogy teljesen széles körű a stratégia tervezete, és bízom benne, hogy mindazon kihívásokkal, amelyek várnak ránk a jövőben, azokkal majd szembe tud nézni, hiszen nekünk mindent meg kell tennünk a szülőföldön való boldoguláshoz – emelte ki Fremond Árpád.
A Magyar Nemzeti Tanács 2024 és 2029 közötti időszakra vonatkozó oktatásfejlesztési stratégiájának egyik legfontosabb célja a magyar fiatalok alkalmazkodási képességének megalapozása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges készségek elsajátításával, felkészítve őket a folyamatos technológiai fejlődéssel valamint az információs és kommunikációs technológiák óriási térhódításával járó változásokra. Mindezt kisebbségi nézőpontból a lehetőségek, az esélyek és a folyamatok áttekintésével kell úgy megalapozni, hogy az a magyar nyelvű oktatás és nevelés, valamint tudásszerzés hosszú távú fennmaradását eredményezze itt a Vajdaságban. Bár a dokumentum az oktatás valamennyi szegmensének képviselőjével történő konzultációkat követően készült el, az MNT képviselői mégis kiemelten fontosnak tartják, hogy közvita során lehetőséget adjanak a közösség minden tagjának, hogy véleményt, tanácsot fogalmazzon meg.
![Varjú Potrebity Tatjana az MNT Végrehajtó Bizottságának oktatással megbízott tagja ismertette a tervezetet, fotó: Ótos András Varjú Potrebity Tatjana az MNT Végrehajtó Bizottságának oktatással megbízott tagja ismertette a tervezetet, fotó: Ótos András](/Magyar%20Sz%C3%B3/Arch%C3%ADvum/2023/11/27/199476/image-thumb__199476__msz-article-nocrop/torontal2.jpg)
Varjú Potrebity Tatjana az MNT Végrehajtó Bizottságának oktatással megbízott tagja ismertette a tervezetet, fotó: Ótos András
Az Oktatásfejlesztési Stratégiai hat célrendszert tartalmaz, melyeket Varjú Potrebity Tatjana, az MNT Végrehajtó Bizottságának oktatással megbízott tagja ismertetett.
– Az elmúlt 12 évben a jól és hatékonyan működő programot megszeretné a tanács tartani, viszont az infrastrukturális fejlesztések mellett kiemelik az identitásmegőrzést, az anyanyelv- és a közösségépítést, valamint a digitális kompetenciák fejlesztését. Olyan programokat társítottunk, amelyek még jobban segítenek a szülőknek. Segítik a családokat abban, hogy a gyermekek itthon vállalják a továbbtanulást, gondolok itt a középiskolai kollégium rendszer kidolgozására, ugyanakkor az általános iskolások pályaválasztási tevékenységének megsegítésére. Tulajdonképpen két fő gondolatot tudnék kiemelni. A legfontosabb az anyanyelven való tanulás. A másik, ami köré sok-sok programot láttunk elő, az pedig a tömbben az országnyelvnek a mihamarabbi elsajátítása. Úgy gondoljuk, hogy ez a dokumentum egy olyan átfogó dokumentum, amely keretében szabadon tudunk majd mozogni, és minden évben az adott igényeket, követelményeket és elvárásokat az akcióterven keresztül és az éves programokon keresztül rá tudjuk építeni a konkrét cselekvési tervünkre – fogalmazott Varjú Potrebity Tatjana.
A közvita folytatásában felszólalt Rigó Pál Zsófia, az MNT alelnöke, dr. Námesztovszki Zsolt, az MNT Oktatási Bizottságának elnöke, valamint az oktatási intézmények képviselői, akik hangot adtak a stratégiával, illetve a tervezett intézkedésekkel kapcsolatos véleményüknek, valamint javaslatokat fogalmaztak meg.
A torontálvásárhelyi közvitán részt vett Lálity Urbán Emese, az építésügyi, közlekedési és infrastrukturális minisztérium államtitkára, Vicsek Annamária oktatási államtitkár, Pintér Anna-Mária, a Vajdasági Magyar Szövetség tartományi képviselője, Szakállas Zsolt, a Tartományi Kormány alelnöke, tartományi oktatási, jogalkotási, közigazgatási és nemzeti kisebbségi-nemzeti közösségi titkár, Mackó Zsuzsanna, a titkárság altitkára, Puskás János, a Vajdasági Pedagógiai Intézet igazgatója, továbba az MNT tagjai és tisztségviselői, Kabók Erika, Tóth Ramóna, Hugyik Richárd, Vidrács Krisztina és Lulić Emil.
Az oktatással kapcsolatos közvitájának utolsó megállója szerdán lesz Újvidéken az Európa Kollégiumban. November 30-án az online térben is befejeződik a közvita, az Oktatási Bizottság megtárgyalja a beérkezett észrevételeket, dönt azok beépítéséről a dokumentumba, majd ismét szavazásra bocsátja a stratégia tervezetét.
Nyitókép: Ótos András felvétele