Iraki látogatást kezdett hétfőn Haszan Róháni iráni elnök - tudósított az iráni állami tévétársaság. Az iráni kommentátorok által történelmi jelentőségűnek nevezett látogatás célja a Teherán és Bagdad közti kapcsolatok szorosabbra fűzése gazdasági, kereskedelmi és politikai téren is.
"Irak egy újabb csatorna Teherán számára ahhoz, hogy kikerülje az Irán elleni igazságtalan amerikai szankciókat" - mondta újságíróknak egy, az elnök társaságában utazó magas rangú tisztségviselő, hozzátéve, hogy a három napra tervezett látogatás új kapukat nyithat meg az iráni gazdaság számára.
Róháni az elindulása előtt adott nyilatkozatában azt mondta, hogy elsősorban a két ország közti közlekedést kívánják fejleszteni, de más, hasonlóan fontos terveket is meg szeretnének beszélni Bagdadban.
A látogatás során Róháni találkozik többek közt az iráni származású, de évtizedek óta Irakban élő Ali asz-Szísztáni ajatollahal is, aki nem csupán a síita többségű Irak legbefolyásosabb hittudósa, hanem az egész világ síita közösségében rendkívül fontos szerepet tölt be. Megfigyelők úgy vélik, az iráni küldöttség - amelyben magas rangú politikusok és gazdasági szakemberek is találhatóak - igyekszik hangsúlyozni a két ország közös vallási örökségét is annak érdekében, hogy a kapcsolatokat szorosabbra fűzzék.
Az iraki politikai életben nagy vihart kavart Donald Trump amerikai elnök tavaly decemberi váratlan iraki látogatása, amelynek során hangsúlyozta: Washingtonnak nincsenek tervei arra, hogy kivonja Irakban állomásoztatott katonáit. Hozzátette azt is, hogy iraki bázisairól az Egyesült Államok a többi közt "Iránt is szemmel tarthatja". Kijelentésére több magas rangú iraki politikus, köztük Barhám Száleh iraki államfő is elutasítóan reagált. Száleh kiemelte azt is, hogy Irak jó kapcsolatokra törekszik Iránnal és a többi szomszédos országgal.
Elemzők szerint az iraki politikai elitnek, amelyben egyaránt vannak nyugatbarát és Iránnal szimpatizáló csoportok is, komoly diplomáciai erőfeszítésekre van szüksége ahhoz, hogy megtartsa Washington és Teherán jóindulatát is.
Donald Trump tavaly májusban egyoldalúan kiléptette országát az iráni atomprogram korlátozását szolgáló, 2015-ben aláírt többhatalmi megállapodásból, és újra életbe léptette azokat a szankciókat, amelyeket az atomalku életbe lépésével oldott fel a Barack Obama vezette előző elnöki adminisztráció. Washington ezt azzal indokolta, hogy Teherán terrorista tevékenységeket finanszíroz, és a közel-keleti térség destabilizációjára törekszik. Tavaly novemberben lépett életbe a visszaállított szankciók másik fele, amely egyebek közt embargóval sújtja az iráni olajexportot.
Róháni 2013-as hatalomra kerülése után Teherán komoly katonai segítséget nyújtott az iraki biztonsági erőknek az Iszlám Állam terrorszervezet elleni küzdelemben. Szakértők szerint most, hogy a terroristákat kikergették Irakból, és Szíriában is a végnapjaikat élik, Teherán számít Bagdad segítségére a Washington ellen vívott gazdasági és diplomáciai háborúban.
Szaddám Husszein iraki diktátor bukása után a keményvonalas Mahmúd Ahmadinezsád, Róháni elődje volt az első iráni elnök, aki Irakba látogatott. Az 1980-tól 1988-ig tartó, mintegy egymillió halottal járó irak-iráni háborút követően a két ország közötti enyhülés már az amerikai haderő 2003-as iraki inváziója után bekövetkezett. Teherán ekkor több iraki fegyveres csoportnak is támogatást nyújtott az amerikai katonák elleni támadásokhoz.