A börtönőrök éjjel mentek be abba a kambodzsai cellába, amelyben a Seng család sínylődött. Velük raboskodott a hétéves Theary Seng is, de nem érte jöttek, hanem az édesanyjáért, akit elvezettek, és a fiú azóta sem látta őt viszont. Apja hasonló sorsra jutott. Az 1978-ban bebörtönzött család tagjai közül Theary nem sokkal később megmenekült. Már akkor sejtette, hogy szüleit meggyilkolták.
![(Léphaft Pál karikatúrája) (Léphaft Pál karikatúrája)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/166921/image-thumb__166921__msz-article-nocrop/cms-image-000023988.jpg)
(Léphaft Pál karikatúrája)
Később meg is bizonyosodott róla, hogy a Kambodzsát 1975 és 1979 között uraló kommunista-maoista hatalom, a vörös khmer rezsim, apját és anyját is kivégezte. Azóta az is kiderült, hogy a kommunizmus építésére törekvő vörös khmerek a néhány éves rémuralmuk alatt legalább 1,7 millió, más források szerint csaknem kétmillió embert pusztítottak el az akkor tízmillió lakosú Kambodzsában.
A szélsőséges maoista-nacionalista vörös khmer rendszer egy egyedi, főként a mezőgazdasági termelésre épülő kommunista társadalom megteremtését tűzte ki célul. Ennek érdekében a városiakat tömegével hurcolta vidéki kényszermunkára, ahonnan a többség soha nem tért haza, az értelmiségieket és ellenzékieket pedig megkínozta és kivégeztette.
A khmer-diktatúrát – az egy ideig Kína támogatását élvező – Pol Pot irányította, néhány közeli munkatárásával: Khieu Samphan államfővel (lásd a karikatúrát!), Hun Sen miniszterelnökkel, és Nuon Chea főideológussal. Rémuralmuknak a szomszédos Vietnam katonai inváziója vetett véget 1979 elején. Hun Sen akkor átállt a vietnamiak oldalára. 1985-ben, a vörös khmerek bukása után, ismét beülhetett a kormányfői bársonyszékbe, s azóta vezeti Kambodzsát; az utóbbi időben már a lakosságra nézve kedvezőnek mondható reformoktól sem riad vissza.
Pol Pot viszont annak idején elmenekült a fővárosból, és néhány hívével többé-kevésbé szabadon élt a délnyugati Phnom Malai körzetében. A thaiföldi határhoz közeli vidék különösen fontossá vált 1979-től, mivel ide vonultak vissza az országot évekig rémuralmuk alatt tartó (sztálinista kommunista) rezsim – vietnami csapatok által – szétmorzsolt, maradék fegyveres erői is.
A vörös khmerek vezére, Pol Pot nemcsak a térségben húzta meg magát, hanem ott is halt meg; 1998-ban követett el öngyilkosságot. Ezt sokan kétségbe vonják, valószínűbbnek azt a változatot tarják, hogy – Peking utasítására – kínai orvosa mérgezte meg. Pol Potnak azért kellett meghalnia, mert az 1990-es évek végére politikai kolonccá vált Kína számára.
További két közeli munkatársa túlélte a bukás utáni évtizedeket, de a napokban rájuk is sor került. Az országot terrorizáló rendszer összeomlása után 35 évvel az ENSZ támogatásával működő nemzetközi különbíróság (ECCC) a múlt héten emberiség elleni bűnök miatt életfogytiglanira ítélte őket. Egyikük, a már 83 éves Khieu Samphan exállamfő, a másikuk pedig – az öt évvel idősebb – Nuon Chea, a vörös khmer-rezsim rezsim főideológusa. A két bukott vezetőt pályafutásuk fénykorában csak „2-es számú testvérként”, illetve „4-es számú testvérként” emlegették.
A két egykori vezető lelkén megannyi ember halála szárad. Kínzásokra, gyilkosságokra és más, kegyetlen bűncselekmények elkövetésére adtak utasítást. Rengeteg honfitársukat döntöttek nyomorba, és okoztak nekik örökös lelki traumát. Jóváhagyásukkal honfitársaik tömegeit fosztották meg vagyonuktól, méltóságuktól, életüktől. Felelősségre vonásukra sokat kellett várni, holott mindkettőjüket még 2007-ben őrizetbe vették. Az ügyészség vádja szerint Khieu Samphan és Nuon Chea is felelős mindazért, amit a vörös khmerek Kambodzsában elkövettek.
Phnom Penh-ben három évig folyó perük során csaknem 3500 tanút hallgatott meg a bíróság, amely nem siette el a dolgát. A testület ugyanis már 2006-ban megalakult, de a múlt heti ítéletéig csupán egyetlen személyt vont felelősségre; négy éve háborús és emberiség elleni bűnökért szintén életfogytiglanira ítélte Kaing Guek Eavot, aki a vörös khmerek rémuralma idején „Duch elvtárs”-ként híresült el a hírhedt S–21-es fegyintézet parancsnokaként. Ténykedése alatt a börtönben legalább 14 000, de az is lehet, hogy húszezernél több embert öltek meg. Sem ez, sem a megrázó tanúvallomások, a borzalmakról árulkodó adatok sem rendítették meg a múlt héten elítélt két egykori vezetőt. Hovatovánbb a per eleje óta mindkét „testvér” következetesen ártatlannak vallotta magát.
Nuon Chea még az ellene felhozott vádakat is visszautasította, bár elismerte erkölcsi felelősségét a csaknem kétmillió kambodzsai haláláért. Khieu Samphan a maga részéről azt ismerte el, hogy tömeggyilkosságok történtek, de azokért a néhai Pol Potra hárította a felelősséget. Már tavaly óta azt híreszteli magáról, hogy nem volt hatalma emberéletek kioltását elrendelni, s ezért mindaz mesebeszéd, ami őt a tömeggyilkosságokkal összefüggésbe hozza.
Jellemző módon rezzenéstelen arccal vették tudomásul a hazai és külföldi bírák minapi ítéletét, és ama megjegyzését, miszerint a jogi eljárás hozzájárult ahhoz, hogy Kambodzsa beállítsa az ország erkölcsi iránytűjét. Az elítéltek ügyvédei közben jelezték: fellebbeznek, mielőtt még az újabb per megkezdődik a két aggastyán ellen. Nuon Cheát és Khieu Samphant ugyanis népirtás vádjával újabb eljárás vár.