Tegnap délután Óbecsén a belvárosi római katolikus temetőben is megemlékeztek az aradi vértanúkról és a többi áldozatról. Az 1848/49-es forradalom és szabadságharc Óbecse határában elesett honvédjeinek a síremlékénél tartott ünnepségen Világos Miklós plébános mondott imát az áldozatok lelki üdvéért, majd Surányi Roland történész ünnepi beszédében többek között arról szólt: a 13 vértanú halála szimbóluma lett a nemzet törhetetlen szabadságvágyának és áldozatvállalásának, de az őszi megtorlásnak további áldozatai is voltak: katonák, papok és politikusok.
![Politikai és civil szervezetek is koszorúztak (Fehér Rózsa felvétele) Politikai és civil szervezetek is koszorúztak (Fehér Rózsa felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/106648/image-thumb__106648__msz-article-nocrop-own/cms-image-000187496.jpg)
Politikai és civil szervezetek is koszorúztak (Fehér Rózsa felvétele)
– 2015-től a Parlamenti Múzeumnak köszönhetően kibővült az 1849-es mártírok listája, ugyanis a történészek azt a célt tűzték ki maguk elé, hogy a közvélemény elé tárják azon személyek névsorát is, akik a politikai életben betöltött szerepük miatt lettek halálra ítélve és kivégezve. A már ismert Batthyány Lajoson kívül ide tartoznak még Csány László miniszter, Perényi Zsigmond felsőházi elnök, Szacsvay Imre képviselőházi jegyző, Jeszenák János kormánybiztos. Se az aradi vértanúk mártírhalála, se az első magyar miniszterelnök és a többi hős vértanúsága nem volt hiábavaló. A gyász az élet felé fordult, és az, ami 1848. március 15-én kezdődött el, végül a magyar polgárosodáshoz vezető kiegyezéssel teljesedett ki – mondta Surányi Roland.
A megemlékezésen a Petőfi Sándor Magyar Kultúrkör tagjai tartottak rövid alkalmi műsort, majd a résztvevők megkoszorúzták az emlékhelyet.