– Újvidéken a Városi Kertészet az elmúlt két hónapban több mint 400 hektár területen irtotta ki a parlagfüvet. A tervek szerint október közepéig még ugyanennyit kellene lekaszálni, és ezzel összesen 800 hektárnyi gyomnövényt távolítanának el. Ez jó, de a gond ott kezdődik, hogy az ilyenfajta allergén növények irtásával rendszeresen késnek az illetékesek – hívja fel a figyelmet Branko Šikoparija, a palinológiai laboratórium kutatóasszisztense.
Az lenne az ideális, ha még a virágzás előtt megtennének mindent a parlagfű lehetőleg gyökeres eltávolításáért, ilyen módon csökkentve a nagy mennyiségű pollen megjelenését, terjedését. Ami jó ezekben a városi akciókban, hogy sikerül megsemmisíteni a lokális forrásokat, amelyek adott esetben nagyobb gondot okozhatnak. Például ha közvetlenül az ablakunk alatt van egy parlagfű által benőtt terület, sokkal nagyobb mennyiségű pollenkoncentrációnak vagyunk kitéve, mint amennyi a levegőben található. Vonatkozik ez a gyomnövényekre, amelyeket könnyű eltávolítani, hiszen ha tudjuk, hogy hol van a gaz, könnyen lekaszáljuk, ám ezzel ellentétben nem lehet egy egész sor fát kivágni. Ilyenkor az a megoldás, hogy ha tudjuk melyik fa pollenjére vagyunk allergiásak és azt is tudjuk, hogy hol van ilyen fa, a virágzás ideje alatt inkább kerüljük a környékét.
A legnagyobb mennyiségű virágpor főleg a délelőtti órákban, pontosabban két óráig csapódik ki a levegőben, ezért a szakemberek szerint az allergiások az esti órákban érzik biztonságban magukat. Gyakran azt tanácsolják nekik, hogy este nyissák ki az ablakot és alaposan szellőztessenek, de figyelmen kívül hagyják azt a tény, hogy a nyitott ablakon keresztül a levegő áramlásával a párkányon lerakódott por vagy pollen bekerül a lakásunkba, és ez ellen semmit sem tehetünk. Ezért szellőztetés előtt mindenképp ajánlatos alaposan letörölni az ablakpárkányt. Ezenkívül az orvosok gyakran azt tanácsolják, hogy próbáljuk úgy megelőzni az allergiát, hogy a virágzás idején utazzunk el otthonról. Olyan növények esetében, amelyek rövid ideig virágoznak ezt megtehetjük, de például a parlagfüvet illetőleg ez nem lehetséges, hiszen több hónapig tart a virágzása.
Az allergiát kiváltó pollenektől részben megóvhatjuk magunkat, ha a veszélyeztetett idényben többet tartózkodunk zárt helyiségben, és megpróbálunk minél kevesebb pollent juttatni a lakásunkba. Ezt úgy lehet megvalósítani, ha gyakran mosunk hajat, ruhát, amiben kint tartózkodtunk, ezenkívül nem ajánlatos szabadban szárítani a ruhát, mivel a nedves ruhára könnyen rátapad nagy mennyiségben a pollen, így kerülhetünk abba az abszurd helyzetbe, hogy egy tökéletesen kiszellőztetett helyiségbe behozzuk a kint szárított párnahuzatot és ráfekszünk a „pollenfészekre”. Bizonyos esetekben nem ártana, ha az orvosok is figyelemmel kísérnék, hogy egyes allergiát kiváltó pollenek mikor fordulhatnak elő a levegőben, illetve meddig tart a virágzás. Ezzel elkerülhetnénk azokat a gyakori tévedéseket, amelyek során az orvosok sokszor az allergiás tünetekre panaszkodó pácienseket enyhe megfázás miatt kezelik.
Az allergia nem egy vészes állapot, de jelentős következményei lehetnek az egészségre és az élet minőségére nézve. Bizonyos esetekben komoly asztmához vezethet. Egyes szakemberek úgy vélik, hogy az allergia a XXI. század betegsége. Óriási gyógykezelési költségekkel jár, másrészt komoly allergiás tünetekkel szenvedő személy képtelen teljes munkaidőt dolgozni. A felmérések szerint allergiaidényben egy ember esetében millió dináros veszteségekről beszélhetünk, ami pedig a kezelési költségeket illeti, millió eurós összegekről van szó. Ausztriában pl. 70–100 millió euróra tehető az allergia körüli költségek összegértéke. Ha ezt összehasonlítanánk azzal az összeggel, hogy mire lenne szükség egyes allergén növények megsemmisítésére vagy az emberek tájékozódására e témát érintően, nagy a különbség – fejtette ki Branko Šikoparija. Külföldön, például Angliában sokkal komolyabban kezelik ezt a problémát, ott már évek óta az egyetemeken gyakorlattá vált, hogy a virágzás idényét követően tűzik ki a vizsgaidőszakokat, ugyanis bebizonyosodott, hogy az egyetemisták figyelme, összpontosítása sokkal rosszabb az allergiaveszély időszakában. És ez nem nagy erőfeszítést igénylő intézkedés, valóban nem jelent különösebb gondot az egyetem számára a vizsgaidőszakok elodázása. |