A vasutak rossz fenntartásának következményeit mindaddig viselnünk kell, míg a korszerűsítéseket be nem fejezik – mondta Norbert Pavlović, a Belgrádi Egyetem Közlekedési Karának professzora a Beta hírportálnak. Hozzátette: a szerbiai vasutak olyannyira elhanyagoltak, hogy egyes szakaszokon minimumra kellett korlátozni a vonatok sebességét.
Az elmúlt években azonban intenzíven foglalkoznak az illetékesek a vasúti közlekedés fejlesztésével és a jelenlegi állapotok javításával. Jelentős befektetésekről van szó, amelyeket egyelőre nem tapasztalnak a lakosok, akik jelenleg csak a Belgrád–Újvidék vonal korszerűsítését élvezhetik, vagy az Újvidéket és Szabadkát összekötő vasúton láthatnak változásokat – hívta fel a figyelmet a projektumok értékére az egyetemi tanár. Elmondta azt is, hogy a tervezeteket elsősorban európai uniós alapítványok támogatásával készítik, vagy különböző kölcsönökből.
![(Fotó: Ótos András) (Fotó: Ótos András)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/21342/image-thumb__21342__msz-article-nocrop-own/cms-image-000298387.jpg)
(Fotó: Ótos András)
A kérdésre, hogy mekkora értékű befektetésre van szükség ahhoz, hogy egyes vonalakon elfogadható sebességgel haladjanak a vonatok, feltételesen válaszolt a szakember. A professzor hangsúlyozta ugyanis, hogy a felújítások mértéke nagyban függ az érintett vasútvonal állapotától. A korszerűsített vonalakon már most szemtanúi lehetünk annak, hogy ha a kisebb károkat azonnal helyreállítják, akkor gyorsan és hatékonyan működik majd a rendszer – utalt a gyorsvasút jelenlegi fenntartására a tanár. Hozzátette: amennyiben azonban napi szinten nem végzik el a kisebb javításokat, folyamatosan csökkenteni kell a sebességet a szóban forgó vonalon, és a helyreállítási költségek gyorsan növekszenek. Így jutottunk el egyes szakaszon odáig, hogy évek kellenek a teljesen elhanyagolt vasútvonalak felújításához. A műszaki átvétel és a befektetés megvalósítása előtt ugyanis új projektumokat kell kidolgozni, amelyeknek összhangban kell lenniük az előzőleg elfogadott tervezetekkel, de ki kell térniük a kivitelezés ütemét felmérő tanulmányra is. Emellett számos adminisztratív folyamatot is tiszteletben kell tartani, amelyek szintén évekig elodázhatják a kivitelezést – mutatott rá a korszerűsítés hátterére a professzor. Példaként a közbeszerzési eljárásokat említette, amelyek a dokumentáció előkészítésétől és a jelentkezések fogadásától a panasztételen át az uniós támogató felülvizsgálatáig vezetnek, de a kivitelezés elkezdéséhez elengedhetetlenek a köztársasági illetékes szervek ellenőrzései és engedélyei is. Tehát a befektetés megvalósításához szükséges törvényes eljárás lebonyolítása önmagában is évekig húzódhat – magyarázta Norbert Pavlović.
A szakember szerint a legkritikusabb állapotban jelenleg a Belgrád–Niš vasútvonal van, amely az egyik legrégebbi Szerbiában. Ugyanakkor a legjelentősebb is, hisz az országot átszelő hálózat egyik fővonala mind az Unió tagállamai felé, mind Észak-Macedónia, Görögország, Bulgária és Törökország felé – hangsúlyozta az említett szakasz felújításának szükségességét a professzor. A szakértő többek között kritikusnak vélte a bari és a zaječari vasútvonal egyes szakaszait is, de a Pancsova–Nagybecskerek–Szabadka összeköttetés mellett megemlítette a Stalać–Kraljevo és Doljevac–Prokuplje–Kastrat szakaszokat is.
Újságírói kérdésre a szakember kitért a vonatok kisiklásának lehetséges okaira is. Elsősorban a terhelés ellenőrzésének jelentőségét emelte ki, amitől nagyban függ a vonatok biztonságos haladása. A professzor szerint a kisiklások számát és súlyosságát tekintve is nagyon sokszínű a régió, és nem állítható egyértelműen az, hogy Szerbiában rosszabbak az arányok a szomszédos országokhoz viszonyítva.
Nyitókép: (Fotó: Ótos András)