A szerbiai búzatermesztők elutasítják Branislav Nedimović mezőgazdasági miniszternek azt az állítását, hogy öttonnás átlaghozammal, 35 dináros kilónkénti árral számolva hektáronként 700 eurós bevételhez juthatnak. Azt mondják, a megvalósított hozamokra és a tetemes befektetésre való tekintettel ez nem igaz.
Jovica Jakšić, a Szerbiai Mezőgazdasági Termelők Független Társulásának elnöke elmondta: Bánátban a hektáronkénti átlaghozam 4,5 tonna, Szerbia más részeiben gyengébb. „Háromszáz hektárt művelek, hektáronként 100 000 dinárba került a vetés – árendaköltség, amortizáció és saját munkadíj nélkül. Vajdaságban 500–700 euróba jön a földbérlet, a nagyobb gazdaságok általában árendálnak is, mert 10-15 hektárnál több senkinek nincs. Ha 35 dináros felvásárlási árral és 5 tonnás hozammal számolunk, a jövedelem hektáronként 175 000 dinár. Ha a 100 000 dinárt kitevő alapköltségekhez (vetőmag, műtrágya, üzemanyag, növényvédő szerek) hozzáadjuk a földbérleti díjat, nehezen marad valami az amortizációra és a mi munkadíjunkra” – állítja Jakšić.
![(Fotó: Ótos András) (Fotó: Ótos András)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/59700/image-thumb__59700__msz-article-nocrop-own/cms-image-000259931.jpg)
(Fotó: Ótos András)
A miniszterrel Nedeljko Savić, a Stig agráregyesület elnöke sem ért egyet. Igaz ugyan, mondja, hogy 120 hektáros birtokán hektáronként 5,5 tonna kenyérgabona termett, de ezt teljes agrotechnika alkalmazásával és maximális ráfordítással érte el, hektáronként 123 000 dinárjába került a vetés, és most 300 euró marad saját bérére és a gépek amortizációjára. Tavaly 8 tonnás hozamot valósított meg, de a felvásárlási ár 20 dinár volt; az idén 35 dinárt fizetnek a terményért, de a szárazság kivette a vámot a termésből. „Nem érte el mindenki az 5 tonnát, a termelőknek körülbelül a fele 3,5–4,2 tonnát takarított be hektárjáról. Az idén a legmagasabb, 5,5 tonnás hozamot elérő termelők nem veszteségesek, de ők is kevés hasznot könyvelhetnek el” – mondta Savić.
A Rača környéki Bojan Nikolić kijelentette, szó sincs arról, hogy Šumadijában 5 tonna lenne az átlaghozam, jégverés és szárazság is volt, a többség 3,3-3,4 tonnát takarított be. „Vidékünkön a vetési költségek hektáronként 110 000 dinár körüli összegre rúgtak, ennek lefedésére tehát 3 tonnát kell eladni 35 dináros áron. A gépek értékcsökkenésére és a mi munkánkra 100 euró marad, ha rendesebb volt a hozam” – cáfolta a miniszter kijelentéseit a šumadijai gazda is.