Minden jel arra mutat, hogy a pénzügyminisztérium és a szakszervezetek különböző álláspontjai miatt az országos szociális-gazdasági tanács csak augusztusban tárgyal a minimálbér esetleges növeléséről. Ahogyan arról korábban beszámoltunk, a munkacsoport tevékenysége már a május végén megtartott tárgyalásokkor megrekedt. A hatalom képviselői ugyanis ragaszkodtak ahhoz, hogy a 2024. január 1-jétől kezdve érvényes összegről kell tárgyalni, a szakszervezetek viszont az idei év második felére vonatkozó minimális keresetről egyeztettek volna. A pénzügyi tárca azzal érvel, hogy ha a következő hónapokra megemelnék a minimálbért, akkor növekedne a munkanélküliek száma, a szakszervezetek képviselői szerint viszont igenis indokolt a sürgős emelés, hiszen az élelem legalább 27 százalékkal drágult, és az energiahordozókért is jóval többet kell fizetni.
A múlt héten újra asztalhoz ültek a tárgyaló felek. A találkozón a szakszervezetek ezúttal is azt követelték, hogy a munka legalacsonyabb bérét egyenlítsék ki a minimális fogyasztói kosár jelenlegi értékével, azaz július elején már 50 ezer dináros legyen a minimálbér – számolt be a követelésről Nebojša Atanacković, a Szerbiai Munkáltatók Uniójának (UPS) képviselője. Hangsúlyozta, hogy a szakszervezetek 25 százalékos emelést kérnek, ami túl nagy csapást mérne az ország gazdaságára. Ez ugyanis nemcsak a minimálbérért dolgozók jövedelmét növelné meg, hanem azokét is, akik az említett összeghez hasonló nagyságú fizetésért dolgoznak. Így aki jelenleg 48 ezer dináros jövedelmet kap, annak egy hónap múlva már 58 ezer dinárt kellene kifizetniük a munkaadóknak. Ezt a terhet viszont már nem bírná el a gazdaság – emelte ki a munkaadók képviselője. Hozzátette: a pénzügyminisztérium tagjai figyelmeztették az UPS-ot, hogy kiegyezhet a szakszervezetekkel, de akkor felelősséget kell vállalnia, ha meginog az ország gazdasági stabilitása.
![(Fotó: Dávid Csilla) (Fotó: Dávid Csilla)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/1267/image-thumb__1267__msz-article-nocrop-own/cms-image-000306462.jpg)
(Fotó: Dávid Csilla)
Atanacković szerint a következő tárgyalásokra tehát leghamarabb augusztusban kerülhet sor, amikor a következő évi minimálbérnagyságát vitatják majd meg. A munkaadók képviselője elmondta azt is, hogy az állam becslése szerint az 50 ezer dináros összegről 2024-ben lehet szó, és ezt a szervezetük számításai is alátámasztják. Az infláció azonban valóban jelentős volt, így a munkaadók arra törekszenek majd, hogy ennél magasabb jövedelmet is támogassanak – tért ki a jövő évi minimálbér összegét vitató tárgyalások lehetséges folytatására Atanacković.
Duško Vuković, a Szerbiai Önálló Szakszervezetek Szövetségének (SSSS) alelnöke viszont úgy véli, hogy a tárgyalások elnapolása csak időhúzás, és már július elsejétől kezdve kifizethető lehetne a magasabb minimálbér.
– A pénzügyminisztérium álláspontja éppoly értelmetlen, amilyen a munkáltatók uniójának hozzáállása. Megélhetési költségeket vitatnak, ahelyett hogy hozzánk hasonlóan belátnák, mennyire növekedtek az energiaköltségek, és milyen mértékben drágult az élelmiszer, miközben a munka értéke csökkent. Már azok a tételek is kétségbevonhatóak, amelyekkel mi tárgyalunk: a minimális fogyasztói kosár megállapításánál ugyanis ezer dinárt számolunk havonta ruházatra. Ez pedig csak egy azon nevetséges összegek közül, amelyeket a legkisebb fogyasztói kosár megállapításánál alapul vesznek. Ezt a hozzáállást is el kellene hagynunk a tárgyalások folyamán – mondta a szakszervezet képviselője.
Ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a legszerényebben élőknek is legalább 43 ezer dinárral magasabbak a megélhetési költségei a minimálbérnél. Az élelmiszer ugyanis minimum 25 százalékkal, de sok esetben 100 százalékkal is drágult az elmúlt időszakban. A munkatörvény pedig világosan kimondja, hogy ha ilyen mértékben növekednek a szociális és gazdasági szükségletek mutatói, akkor a minimálbért ezzel összhangban emelni kell – szögezte le a szakszervezet képviselője.
Nyitókép: (Fotó: Dávid Csilla)