A Szerbia és Horvátország közötti 2014–2020 Interreg-IPA határon átívelő együttműködési program második kiírásáról tartottak tanácskozást ma Szabadkán. A rendezvényen ismertették az érdeklődő szerbiai és horvátországi résztvevőkkel a hamarosan elérhető támogatási programmal kapcsolatos részleteket, valamint összegezték az első kiírás eredményeit, kiemelvén annak legsikeresebb projektumait.
![Sokakat érdekeltek a hamarosan elérhető támogatási programmal kapcsolatos részletek (Fotó: Gergely Árpád) Sokakat érdekeltek a hamarosan elérhető támogatási programmal kapcsolatos részletek (Fotó: Gergely Árpád)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/118380/image-thumb__118380__msz-article-nocrop-own/cms-image-000112532.jpg)
Sokakat érdekeltek a hamarosan elérhető támogatási programmal kapcsolatos részletek (Fotó: Gergely Árpád)
A szóban forgó hétéves időszakban az Interreg-IPA programok keretében 40 millió euró áll a pályázók rendelkezésére, 34 millió az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, 6 millió euró pedig nemzeti forrásokból. A második kiírás keretében 15 millió euró áll rendelkezésére az együttműködő partnereknek. Az együttműködési program 25 ezer négyzetméternyi területen a szerb–horvát országhatár egyik és másik oldalán 2,3 millió lakost érint.
A rendezvény ünnepélyes megnyitóján felszólaló tisztségviselők a regionális együttműködés, a jószomszédi viszonyok és a határ menti térségek erősítésének a fontosságát hangsúlyozták. A Szerbia és Horvátország közötti jó kapcsolatok, valamint együttműködés a két ország, illetve közösségeik erősítése mellett Szerbia európai integrációs folyamatát is pozitívan lendíti előre – fejtette ki Mihajilo Dašić, a szerb európai integrációs minisztériumnak a határon átnyúló együttműködési programokkal megbízott helyettes államtitkára. A határon átnyúló program az Európai Unió egyik legjelentősebb támogatási projektuma, amely a tagállamoknak és a tagjelölteknek egyaránt jelentős segítséget nyújt a fejlődésben – emelte ki a folytatásban a tisztségviselő.
Az EU-nak az eddigiekhez képest több szolidaritásra, hatékonyabb, illetve fenntartható fejlesztésre és szorosabb együttműködésre van szüksége – hangsúlyozta Joanna Kiryllo, az Európai Bizottság képviselője. Mint hozzátette, az európai közösség számos válsággal kényszerül megküzdeni, ezek közül mindenféleképpen ki kell emelni a migrációs válságot és a Brexitet, és ilyen körülmények között a határon átnyúló együttműködés, illetve a jószomszédi viszonyok alapjaiban erősíthetik az EU-t.
Stella Arneri, a horvátországi Regionális Fejlesztési Ügynökség igazgatója a kohéziós politika meghatározó szerepét hangsúlyozta, mondván, hogy értékelése szerint ez az EU legfontosabb irányelve. 2007 és 2013 között Szerbia és Horvátország 13 millió euró értékben valósított meg projektumokat a határon átnyúló program keretében, az aktuális ciklusban ez az összeg szinte a háromszorosára növekedett, ugyanakkor az érdeklődést és a benyújtott pályázatok minőségét szem előtt tartva még ez is kevésnek bizonyul – mutatott rá Stella Arneri.
A szerb–horvát határon átnyúló együttműködési programnak négy prioritástengelye van – derült ki Anđelka Hajdeknak, a programot irányító bizottság képviselőjének a felszólalásából. Ezek az egészségügyi és a szociális védelem minőségének a javítása, a környezetvédelem és az energiahatékonyság fokozása, az idegenforgalom erősítése és a kulturális örökség megőrzése, valamint a szerb–horvát országhatár menti térségek átfogó megerősítése, illetve versenyképességének a fokozása.