Szerbia eddigi európai uniós útjáról, annak folytatásáról, a Szerbia és Belgium közötti együttműködésről, a gazdasági kapcsolatok erősítésének lehetőségéről, valamint a balkáni térségben jellemző helyzetről beszélgetett ma Belgrádban Ana Brnabić szerb és Charles Michel belga miniszterelnök.
A négyszemközti beszélgetést követően tartott sajtótájékoztatón Brnabić köszönetet mondott Michelnek Belgium eddigi támogatásáért az uniós integráció tekintetében, valamint azért is, hogy Michel Belgrádba látogatott, és kész volt meghallgatni Szerbia álláspontjait, amelyek közül mindenféleképpen a Koszovóval kapcsolatos a leglényegesebb.
![Fotó: Beta/AP Fotó: Beta/AP](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/118700/image-thumb__118700__msz-article-nocrop/cms-image-000113037.jpg)
Fotó: Beta/AP
A beszélgetés során hosszasan időztek a Belgrád és Pristina közötti kapcsolatok rendezésének témájánál – emelte ki Brnabić, majd a két ország közötti gazdasági együttműködéssel kapcsolatban megállapította, hogy az tavaly még igencsak szerény volt, 540 millió euró értékben valósult meg árucsere-forgalom. Ezzel ellenben 2017-ben 2016-hoz képest 38,5 százalékkal növekedett a Szerbiába látogató belga turisták száma, az idei év első két hónapjában viszont a tavalyihoz képest már 93 százalékos volt a növekedés – közölte Brnabić, aki szerint ezek a folyamatok a két ország közötti együttműködésben rejlő lehetőségekről árulkodnak, hiszen nincsen hatékonyabb együttműködés annál, ami maguk a polgárok között valósul meg. A szerb miniszterelnök azt javasolta, hogy az együttműködés és a beruházás lehetőségei feltérképezésének az érdekében a szerb és a belga kormány, valamint a Szerbiai Gazdasági Kamara szervezzenek találkozókat, illetve tanácskozásokat a szerb és a belga vállalatok számára.
Charles Michel kiválónak minősítette Brnabić javaslatát, és annak támogatása mellett kötelezte el magát, majd megerősítette: azért látogatott Szerbiába, hogy erősítse a két ország közötti bilaterális kapcsolatokat. Mindemellett Belgium kész az aktív szerepvállalásra a balkáni térséget sújtó problémák megoldásában – mondta.
A belga miniszterelnököt ezt követően Aleksandar Vučić államfő fogadta. Vučić elmondása szerint Michelnek új elképzelései, ötletei vannak Szerbia európai integrációjával kapcsolatban, ám ezekről addig nem árulhat el részleteket, amíg azok nem épülnek bele az EU hivatalos politikájába, illetve amíg bizonyos más tényezők nem adják ezekhez beleegyezésüket. A javaslatok a Szerbia számára súlyos kérdéseket érintik – emelte ki Vučić, hozzátéve: arról biztosította a belga miniszterelnököt, hogy Szerbia nyitott a kompromisszumra.
Michel őszintének és közvetlennek minősítette a Vučićtyal folytatott beszélgetést, ezt követően pedig Szerbiának a Balkánon betöltött szerepét méltatta. Elismerésre méltónak találja Szerbia igyekezetét a joguralom és a szólásszabadság tekintetében.
„SZERBIA VESSEN MAGÁRA”
A sajtótájékoztatón Aleksandar Vučić kitért a koszovói kormánynak a Belgrád–Pristina-párbeszéd tekintetében beterjesztett tárgyalási platformjára, kifejtvén: ha Pristina valóban a szóban forgó dokumentum értelmében kívánja rendezni kapcsolatait Belgráddal, nem világos, hogy a felek miről tárgyalhatnának a jövőben. A platform azt üzeni, hogy „Koszovó mindent megkapott, Szerbia csak annyit tehet, hogy elismeri az államiságát, ha pedig nem hajlandó erre, vessen magára – értékelte Vučić. Mint hozzátette, Federica Mogherini kül- és biztonságpolitikai főképviselő belgrádi látogatásának alkalmával erre a témára is kitért, ismét elé tárta a dokumentumokat, amelyek Szerbia helyzetét erősítik, ugyanakkor az erő nem Szerbia oldalán áll. Ami a koszovói szerb községek közösségének a megalapítását illeti, ha az EU a vállalt kötelezettségek valóra váltását támogatja, akkor talán megalakul a közösség, ha viszont nem, akkor ez kevésbé valószínű – húzta alá Vučić.