Határon túli magyar EP-képviselők elítélik, hogy az Európai Bizottság (EB) nem foglalkozik Minority SafePack kisebbségvédelmi kezdeményezésben megfogalmazott javaslatokkal. Szerintük Juncker elnök évértékelő beszédével az utolsó remény is szertefoszlott, hogy a következő hónapokban az EB elemezni fogja a kérdést. Az EP-képviselők arra is felhívják a figyelmet, hogy Közép- és Kelet-Európa stabilitása, a csatlakozásra váró balkáni országok stabilitása az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségek és nyelvi kisebbségek problémáinak pozitív megoldásától függ.
![Jean-Claude Juncker szerdán tartotta 2018-as évértékelőjét (fotó: Beta/AP) Jean-Claude Juncker szerdán tartotta 2018-as évértékelőjét (fotó: Beta/AP)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/94068/image-thumb__94068__msz-article-nocrop/cms-image-000125186.jpg)
Jean-Claude Juncker szerdán tartotta 2018-as évértékelőjét (fotó: Beta/AP)
Az Európai Bizottság elnökéhez intézett nyílt levélben fejezték ki csalódottságukat Kárpát-medencei magyar európai parlamenti képviselők, hogy évértékelő beszédében Jean-Claude Juncker ezúttal sem tett említést az őshonos nemzeti kisebbségekről és nyelvi közösségekről.
A Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) csütörtöki hírlevele által ismertetett levél aláírói – Winkler Gyula és Sógor Csaba erdélyi, illetve Csáky Pál felvidéki EP-képviselő – elítélik, hogy az EB intézményrendszere nem foglalkozik a több mint egymillió aláírással támogatott Minority SafePack kisebbségvédelmi kezdeményezésben megfogalmazott javaslatokkal.
„Ezek a javaslatok az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségek kulturális identitásának megőrzésére, az anyanyelvhasználati problémákra, az oktatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos gondokra vonatkoznak, a hátrányos megkülönböztetésre, amelyet az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségek és nyelvi kisebbségek nap mint nap éreznek” – mutatnak rá az EB elnökének küldött nyílt levélben.
Az őshonos kisebbségek – több mint ötvenmillió uniós polgár – kifejezetten nekik szóló üzenetet vár Brüsszeltől a jövőjükkel kapcsolatos aggodalmuk enyhítésére – mutatnak rá a magyar EP-képviselők.
Az RMDSZ hírlevele felidézte: tizenhárom EP-képviselő már júliusban jelezte – egy parlamenti kérdésben – az EB elnökének: szükségesnek látják, hogy az évértékelőn az őshonos nemzeti kisebbségek egyértelmű, bátorító üzenetet kapjanak. Mostani nyílt levelükben megállapították: Juncker elnök beszédével az utolsó remény is szertefoszlott, hogy a következő hónapokban az EB elemezni fogja és megoldja a parlamenti kérdésben megfogalmazott problémákat.
Az EP-képviselők szerint fennáll a veszélye, hogy az EU tovább bürokratizálódik, az uniós intézmények a polgároktól egyre távolabbi pályán mozognak.
„Az Európai Uniónak arra kell összpontosítania, hogy visszanyerje az európaiak bizalmát. Az EU zászlaja új, pozitív érzelmeket kell hogy kialakítson, az EU-nak inspirálónak, reménykeltőnek kell lennie! Az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségekhez és nyelvi közösségekhez tartozó ötvenmillió európai polgár hű Európához, hiszen nekik alapvető értékük a sokszínűség. Ugyanakkor ma, jobban, mint valaha, szükségük van arra, hogy az EU jutalmazza ezt a lojalitást, gondoskodva arról, hogy ezeknek a közösségeknek a jövője biztosítva legyen tagállami és uniós szinten is” – áll a nyílt levélben.
Az EP-képviselők arra is felhívják a figyelmet, hogy Közép- és Kelet-Európa stabilitása, a csatlakozásra váró balkáni országok stabilitása az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségek és nyelvi kisebbségek problémáinak pozitív megoldásától függ.
„A holnap Európai Uniója sokszínűségében egységes, a nemzetek, a nemzeti közösségek és a régiók Európai Uniójává kell válnia. Egy ilyen unióban a többség és az őshonos, történelmi nemzeti kisebbségek, nyelvi közösségek biztonságban érzik magukat, és egyforma esélyük van egy biztosabb és jobb jövő építésére” – összegezték az EB elnökének küldött nyílt levél aláírói.