Az amerikai választók Donald Trump elnök személyét nem kedvelik, de a politikája eredményeit igen - állapította meg a The Wall Street Journal.
A lap az NBC televízióval közösen készíttetett felmérést közölt: e szerint a szavazók ugyan díjazzák a szárnyaló gazdaság eredményeit, a 49 év óta legalacsonyabb mértékű munkanélküliséget, de személy szerint Donald Trump elnököt és stílusát nem szeretik. A megkérdezettek 68 százaléka válaszolta azt, hogy nem kedveli Trump elnököt.
![Elemzői összesítések szerint 38 ígéretéből csak tízet váltott be, de 15 megvalósításához még hozzá sem fogott Elemzői összesítések szerint 38 ígéretéből csak tízet váltott be, de 15 megvalósításához még hozzá sem fogott](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/93249/image-thumb__93249__msz-article-nocrop/cms-image-000087219.jpg)
Donald Trump amerikai elnök (Fotó: Beta/AP)
A The Wall Street Journal erre megállapította: Donald Trump rekordot állított fel, hiszen a szavazótáborának egy része nem kedveli, de elismeri őt. "A szavazók táborának 20 százaléka gondolja ezt így" - elemezte a lap a felmérést, hangsúlyozva, hogy az elmúlt évtizedek amerikai elnökei közül még a maga idejében népszerű Bill Clinton kormányzásának eredményeit is a választók kisebb aránya ismerte el.
"Ahogyan a republikánusok választások iránti érdeklődése erősödik, Trump támogatottsága is 47 százalékosra emelkedett" - hangsúlyozta a lap, megjegyezve, hogy saját táborában a milliárdos üzletemberből lett elnököt jóval nagyobb arányban ismerik el.
Az amerikai gazdaság eredményei tehát alátámasztanák a republikánusok győzelmét a kedden rendezendő félidős választásokon. Emellett Trump pedánsan végrehajtja a Republikánus Párt politikai programját is: egymás után "tölti fel" a bíróságokat konzervatív bírákkal, és határozottan lép fel az illegális migrációval szemben.
A jobboldalon mégis viszonylag erősek az aggodalmak, hogy a párt elveszítheti a többségét - ha a szenátusban nem is, de a képviselőházban igen.
"Még soha nem tapasztaltunk ilyet" - idézte a Politico című lap Brian Walsh republikánus stratégát, aki a Trumpot támogató egyik akcióbizottság vezetője. Walsh arról beszélt, hogy a demokratákhoz beérkezett adományok minden korábbinál nagyobb mértékben szárnyalják túl a republikánus jelölteknek nyújtott adományokat. Július végétől október elejéig például a 70 legvitatottabb körzetben - ahol a legádázabb a küzdelem a két párt jelöltjei között - a republikánus jelöltek 60 millió dollárt, a demokraták pedig 109 millió dollárt költhettek televíziós hirdetésekre. S minél több pénz áll rendelkezésükre a politizáláshoz, a demokraták annál jobban bővíthetik kampányuk terepét és a megcélzott választói réteget olyan körzetekben is, ahol hagyományosan republikánus szavazók élnek. A Demokrata Párt mindhárom legnagyobb támogatója egyébként milliárdos: Soros György, Tom Steyer kockázatialap-kezelő és Michael Bloomberg, New York volt polgármestere.
Az elemzők egy része szerint a keddi voksolás - amikor a képviselőház egészét és a szenátus csaknem harmadát választják újra, továbbá 36 tagállamban kormányzót is választanak - referendum lesz Donald Trumpról. Az elnök a napokban újságíróknak azt mondta: ha a republikánusok elveszítenék a képviselőházi többséget, az nem az ő hibája lesz.
Trump teljes erővel vetette be magát a kampányban. Miközben személyiségjegyei és stílusa a demokrata érzületű szavazókat riasztja és dühíti, a republikánusokat nem zavarja, sőt - mint a kampányrendezvényekről szóló televíziós tudósításokból kiderült - imádattal vegyes csodálattal ünneplik őt. A Republikánus Pártban övé a pálya: a párton belüli térfoglalása befejezettnek mondható. Nincs olyan politikus, aki komolyan szembeszállna vele. Még a korábban őt hevesen bíráló dél-karolinai Lindsey Graham szenátor - a néhai John McCain barátja - is felhagyott minden kritikával és az egyik leghívebb támogatójává vált.
"Nem kétséges, Donald Trump az idei választás központi alakja" - fogalmazott az Amerika Hangja rádiónak adott interjújában a washingtoni Amerikai Egyetem elemzője, David Barker. A szakértő hangsúlyozta: "a demokraták a 2016-os elnökválasztást követő naptól kezdve erre a mostani választásra vártak, és ez most Trumpról szól. Ő ezt elfogadja, él is ezzel, azt akarja, hogy a választás róla szóljon".
Az úgynevezett félidős választások - amit az elnöki ciklus félidejében tartanak - általában helyi ügyekről, helyi jelöltekről szólnak, és kevésbé a mindenkori elnökről. Lara Brown, a George Washington Egyetem szakértője szintén az Amerika Hangja rádióban hívta fel a figyelmet arra, hogy az idei voksolás e tekintetben abszolút rendhagyó. "Az elnökről és a pártjáról szóló népszavazás lesz ez" - erősítette meg Brown.
A Newsweek című hetilap elemzője, Peter Roff azon vélekedésének adott hangot, hogy a szakértők megint tévednek Donald Trump megítélésében. Roff szerint az adóreformmal megélénkített gazdaság, az új munkahelyek látványos szaporodása, a Mexikóval és Kanadával megkötött új kereskedelmi megállapodás mind-mind Trump kezére játszik. A Fox televízióban Piers Morgan, a tekintélyes brit újságíró, aki jó ideig a CNN hírtelevízió műsorvezetője volt, szintén Trump mellett állt ki. "A média gyűlöli őt, Hollywood gyűlöli őt, de minden hisztérikus támadás ellene csak tovább erősíti Trumpot" - fogalmazott Morgan.
Az elnök agresszív kampányt folytatott, elsősorban a saját tábora megerősítésére összpontosított. "A saját szavazóbázis erősítése és a szavazók urnákhoz csábítása egy szoros eredményeket jelző félidős választásoknál nagyon is sokat számít" - jegyezte meg az amerikai közszolgálati rádióban Larry Sabato, a Charlottesville-ben lévő Virginia Egyetem politológusa. Hozzátette: az elnök agresszív kampányolása ugyanakkor az ellentábort is mozgósítja. "Meg kell várni november 6-át, hogy kiderüljön, melyik táborra lesz ez nagyobb mozgósító hatással" - fogalmazott Sabato.