A szaúdi ügyészség halálbüntetést kért csütörtökön öt vádlottra az ország isztambuli főkonzulátusán október elején meggyilkolt Dzsamál Hasogdzsi kormánykritikus újságíró halála miatti büntetőperben.
![Dzsamál Hasogdzsi (Fotó: Beta/AP) Dzsamál Hasogdzsi (Fotó: Beta/AP)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/105484/image-thumb__105484__msz-article-nocrop/cms-image-000128487.jpg)
Dzsamál Hasogdzsi (Fotó: Beta/AP)
A vádirat szerint az öt vádlott a főkonzulátuson méreginjekcióval meggyilkolta, majd feldarabolta a The Washington Post szaúdi újságíróját, a testrészeit kivitték az épületből. Az áldozat maradványait továbbra is keresik - közölte az államügyész helyettese újságíróknak.
Hasogdzsi meggyilkolására az az ember adott utasítást, aki az újságíró hazaszállítása céljából Isztambulba utazó csoport vezetője volt, és azért ölette meg, mert szép szóval nem tudták rávenni arra, hogy hazaszállíthassák - mondta Saalan as-Saalan. Mohammad bin Szalmán szaúdi trónörökös nem gyanúsított az ügyben - tette hozzá.
Saalan nem nevezte meg azt az öt vádlottat, akire halálbüntetést kérnek. A többi vádlottal szemben is "megfelelő" büntetési tételekre tettek javaslatot - mondta a Reuters hírügynökség szerint. Az összesen 21 gyanúsítottból 11 ellen emeltek vádat eddig, de folytatódik a nyomozás a többiek szerepét illetően.
A trónörökös egyik főtanácsadója, Szaúd al-Kahtáni nem hagyhatja el az országot, mert ellene is nyomoznak az ügyben. Kahtáni ugyanis találkozott azokkal, akiknek a feladata lett volna hazaszállítani Hasogdzsit - mondta a főügyész-helyettes.
Szaúdi al-Modzseb főügyész sajtóértekezletet tartott, és ezekhez hozzátéve azt mondta: a legmagasabb rangú tisztségviselő, aki az újságíró meggyilkolása mögött áll, a szaúdi hírszerzés volt vezetőhelyettese, Ahmad al-Asszíri, akit már elbocsátottak tisztségéből.
Rijád már számos, egymásnak ellentmondó magyarázatot adott Hasogdzsi eltűnésére, mielőtt szaúdi hatóságok elismerték, hogy az újságíró gyilkosság áldozata lett. Az ügy nemzetközi felháborodást váltott ki, az arab királyságnak szankciókkal kell szembenéznie miatta, és megtépázta az országot de facto vezető Mohammad bin Szalmán trónörökös tekintélyét.