![Dragana Milošević és a házigazda dr. Drago Njegovan a Vajdasági Múzeumban Dragana Milošević és a házigazda dr. Drago Njegovan a Vajdasági Múzeumban](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/119775/image-thumb__119775__msz-article-nocrop/cms-image-000114852.jpg)
Dragana Milošević és a házigazda dr. Drago Njegovan a Vajdasági Múzeumban
Az Újvidékre látogatók is megtekinthetik a Vajdasági Múzeumban a Szent Szpiridon tárlatot, amelyet a napokban nyitott meg Dragana Milošević tartományi művelődési titkár. A kiállítás anyagáról dr. Drago Njegovan, a múzeum vezetője elmondta, hogy az ikonok, liturgikus eszközök, az egyes szakmákhoz fűződő tárgyak 55 múzeumból, egyházközségből, püspökségből származnak. Abból a célból hozták őket Újvidékre, hogy bemutassák, mennyire tiszteli a nép ezt a szentet, különösen az újkorban. Kultusza Szent Száva idejében kezdődött: relikviáit előbb Ciprus szigetéről Konstantinápolyba vitték, onnan Korfu szigetére került, ahol a mai napig őrzik. A Szpiridon név először vele kapcsolatban jelent meg. Később pátriárkák, érsekek és világi személyek is szívesen használták ennek a névnek a Spiro, Špiro és más formáit.
A szent életű, csodatevő Szpiridon a III. század vége felé született Ciprus szigetén. Pásztorkodásból tartotta el családját. Amennyire csak tudta, támogatta a szükséget szenvedőket és az úton lévő idegeneket. Ennek fejében az Úr csodatevő erővel ajándékozta meg: gyógyíthatatlan betegségben szenvedőket tett egészségesekké, megszállottakat gyógyított. Felesége halála után, Nagy Konstantin császár idejében, Trimifunt város püspökévé választották. Mint püspök, semmit se változtatott addigi életmódján: össze tudta egyeztetni a püspöki szolgálatot az irgalmasság cselekedeteivel.
Az egyháztörténészek feljegyzése szerint Szpiridon püspök 325-ben részt vett az I. Egyetemes Zsinaton, amelyen megdöntötte az ariánusok ármánykodását, bebizonyítva a Szentháromság egységét. A falusi pásztorból lett szerzetest hite és csodatévő képessége tette híressé. A legendák arról szólnak, hogy Szent Szpiridon többször megmentette a sziget lakóit különböző bajoktól, éhínségtől, pestisjárványtól, és a török megszállástól.
Kultusza Ciprusról át terjedt Kis-Ázsiába, majd a Balkán-félszigetre és a Pannon-alföldre. A tengermelléken a tengerészek, Vajdaság területén pedig a kézművesek védnökeként tisztelik. Az egyház történelmében Szent Szpiridon Szent Miklós püspökkel egyenlőképp ünnepelt. Szent ereklyéi Korfu szigetén, a nevét viselő egyik legszebb templomban nyugszanak.