![](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/170219/image-thumb__170219__msz-article-nocrop-own/cms-image-000034319.jpg)
Pénteken Topolyán a Tartományi Urbanisztikai, Építésügyi és Környezetvédelmi Titkárság szervezésében kerekasztal-beszélgetésre került sor, amelynek címe A Krivaja patak medrének állapota és ökológiai státuszának előmozdítása volt. A községi képviselő-testület tanácstermében megtartott ülésen Kislinder Gábor, Topolya polgármestere köszöntő szavai után dr. Slobodan Puzović környezetvédelmi titkár mondta el bevezetőjét, amelyben kifejtette, hogy a környezetvédelmi tervek esetében figyelembe kell venni a gazdasági és szociális mutatókat is. Kiemelte, a Krivaja patak problémájának és a problémák megoldásának is Topolya a központja. Ezt követően két előadást hallgathattak meg a résztvevők. Az egyiket dr. Božo Dalmacija, az Újvidéki Egyetem Természettudományi Karának tanára tartotta meg, és a Krivaja jelenlegi állapotáról értekezett pontos mérési eredményeket mutatva be, amelyek azt tanúsítják, hogy a patak medrét két részre lehet felosztani, egy Topolya előtti és utáni szakaszra. A szennyezettségről szólva hangsúlyozta, hogy annak 66 százaléka ipari eredetű, harmincnégy százalékot pedig a mezőgazdaság és a kommunális tevékenység teszi ki. Dr. Srđan Kolaković, a Műszaki Tudományok Karának tanára a víztisztító rendszerekről beszélt. Kolaković külön figyelmet szentelt az ipari szennyezőknek, amelyeknek, amennyiben csatlakoznának a közös szennyvíztisztítóhoz, saját költségükön előtisztítót kell beszerelniük. Mint mondta, a Tartományi Nagyberuházási Alapnál folyamatosan lehet pályázni ilyen fejlesztésekre, csak rendelkezni kell egy jól kidolgozott projektummal. A kerekasztal-beszélgetésen jelen voltak a község vezetői, magán- és közvállalatok, valamint civil és állami szervezetek képviselői, ezenkívül magánszemélyek. Felszólalt Hallgató Imre, a DTD Krivaja Vízgazdálkodási Vállalat igazgatója, Aleksandar Ćulibrk, a topolyai Žibel céget is működtető AIK Kft. képviselője, Jadranka Ćulibrk, a Perutnina Ptuj baromfi-feldolgozó szakembere, a Krivaja mellett élő polgárok nevében Mengyán Pletikosić Ildikó, Dragan Pečurica környezetvédelmi aktivista, Đuro Vavroš, a krivajai Hrast Környezetvédő Egyesület elnöke, Udvardi Ildikó, a kishegyesi Greenhead aktivistája, Miklós Csongor, az Arcus Környezetvédő Egyesület tagja, valamint Dušan Pajkić, Szerbia Mezőgazdasági Minisztériuma Főfelügyelőségének igazgatója és Dragan Sekulić tartományi környezetvédelmi felügyelő.
A beszélgetést követő sajtótájékoztatón Kislinder Gábor elmondta, hogy valójában mindannyian szennyezzük a Krivaja patakot valamilyen szinten, és a megoldást nem várhatjuk egyik napról a másikra. A polgármester elégedettségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy sikerült egyetértésre jutni abban, hogy a legfontosabb egy akcióterv kidolgozása és kijelölni az első lépéseket. A topolyai háztartásoknak jelenleg mintegy 30 százaléka van rákapcsolódva a csatornahálózatra, és először ezek szennyvizének tisztítását kell elintézni. Elmondta azt is, hogy a patak medrének iszaptalanítása egy első lépés lehet a szennyezettség mértékének a csökkentése felé. Puzović kiemelte a multidiszciplináris gondolkodás fontosságát, és az akciótervben meg kell határozni mindazokat a tevékenységeket, amelyeket végre kell hajtani, hogy minél előbb láthatóak legyenek az eredmények. Fontosnak tartotta azt is, hogy a Krivaja patak völgyében fekvő községek minden településén csatornahálózatot építsenek ki.
A vendégek meglátogatták a Žibel vállalatot, valamint megtekintették a tavat és a Krivaja patakot.
Talán nem véletlen, hogy éppen ezen a napon tartották meg a tanácskozást, mivel szeptember óta minden hó tizenhetedikén összegyűlnek az elégedetlen polgárok, hogy tiltakozzanak a környezetszennyezés ellen. A pénteki, nyolcadik megmozduláson a főszervező Dragan Pečurica bevezető szavaiban utalt is a délelőtti ülésen elhangzottakra. Ezután felszólalt Balázs Piri Tibor kishegyesi lakos, valamint Hadzsy János és Dušan Uzelac. A felszólalások ezúttal arra is kitértek, hogy minden egy helyre vezethető vissza, ez pedig a helyi önkormányzat épülete.