A helyi adóhivatal munkájának továbbfejlesztéséről tartottak megbeszélést a múlt héten a temerini önkormányzatban. A svájci kormány nemzetközi tanácsadó testületének képviselői, akiknek munkáját támogatja a köztársasági Pénzügyminisztérium és az Államigazgatási és Önkormányzati Minisztérium, beszámolt arról, hogy elkészült a projektum az önkormányzatok egyik fő pénzforrásának, a vagyonadó megfizettetésének reformjára. A Szerbiában levő 160 község közül pályázat útján a projektum 45 községet ölel fel, közöttük a temerinit is. A megvalósítás három és fél évig tart, a folyamatba bekapcsolódnak a helyi önkormányzati szolgálatok is. A projektum célja a polgárok minél közvetlenebb bekapcsolása az önigazgatási szervek munkájába, hogy ne a politikusok mondják meg, mire van szüksége az önkormányzatnak, hanem az adófizető polgárok.
![A polgárok szeretik tudni, mire költi az önkormányzat pénzüket. Képünkön csatornáznak az Ivo Lola Ribar utcában (Fotó: Góbor Béla) A polgárok szeretik tudni, mire költi az önkormányzat pénzüket. Képünkön csatornáznak az Ivo Lola Ribar utcában (Fotó: Góbor Béla)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/115695/image-thumb__115695__msz-article-nocrop-own/cms-image-000107801.jpg)
A polgárok szeretik tudni, mire költi az önkormányzat pénzüket. Képünkön csatornáznak az Ivo Lola Ribar utcában (Fotó: Góbor Béla)
Az országos projektum értéke mintegy hatmillió svájci frank. Az önkormányzatok a svájci kormány támogatásból a külső munkatársakat (összeírókat) finanszírozzák, azokat, akik a terepen teszik naprakésszé a vagyonadó kötelezettjeinek nyilvántartását. Az összeírókat, Temerinben szám szerint hatot (ötezer lakosra egyet), a foglalkoztatási hivatal nyilvántartásában szereplő munkanélküliek közül választják ki. Maga a projektum megvalósításának ideje 2021. áprilisáig tart, azzal, hogy a terepi összeírás már az idén megtörténik.
A svájci kormány külön egymillió frank értékű jutalomalapot is létrehozott azoknak az önkormányzatoknak, amelyek a legjobb eredményt mutatják a vagyonadó megfizettetésének nyilvántartásában. A pénzt a községek csakis fejlesztésre fordíthatják. Ez nem jelenti azt, hogy mindenképpen új ingatlantulajdonosokat vegyenek nyilvántartásba, akik esetleg eddig eltitkolták vagyonukat, hanem a nyilvántartást naprakészen vezessék, tudni lehessen, hogy ki hány négyzetméter alapterületű ingatlannal rendelkezik.
A projektmenedzserek elsősorban az önkormányzat és a polgárok közötti kommunikáció javulását várják. Szeretnék, ha az adófizetők minél közelebbről értesülnének arról, hogy a község mire fordítja pénzüket. Ebből adódóan nem elsődleges feladat a megfizettetés növelése, hogy a községek nagyobb bevételhez jussanak, hanem az, hogy tudatosodjon az emberekben, hogy az adófizetés törvényes kötelezettség, a vagyonadóból származó jövedelem pedig az önkormányzatoknál marad.