A város által alapított közvállalatok felében befejezték az alkalmazottak létszámának észszerűsítését, a helyi közösségek és a városi intézmények zömében azonban egyetlen lépés se történt ez irányban.
Noha a racionalizációs eljárás lebonyolításának határideje április végén lejárt, számos helyen még bele se fogtak az észszerűsítésbe, máshol viszont már megtörténtek az elbocsátások.
A közvállalatok közül a Városépítési Igazgatóság két fölösleges dolgozóját bocsátotta el, egyedüliként biztosítva számukra a végkielégítését. A többi közvállalatból is menesztettek alkalmazottakat, ám ők nem kaptak végkielégítést.
![Összesen 1133-an lehetnek a közszférában (Fekete J. József felvétele) Összesen 1133-an lehetnek a közszférában (Fekete J. József felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/141611/image-thumb__141611__msz-article-nocrop-own/cms-image-000060431.jpg)
Összesen 1133-an lehetnek a közszférában (Fekete J. József felvétele)
Elsőként a Prostor kommunális közvállalat lépett, és 12 munkásától vált meg. Ők a piacokon, a temetőkben dolgoztak, illetve irodistákat is menesztettek.
A városi közigazgatás, a bezdáni helyi közösség, a Milan Konjović Galéria, a Városi Múzeum, a Laza Kostić Művelődési Központ és a Soko Sportközpont meghozta a belső munkaszervezési szabályzatát, de még nem alkalmazta, főként amiatt, mert hiányoznak az eszközök a végkielégítésekhez.
A városi, valamint a gádori, őrszállási és kerényi helyi közösségek semmit se tettek a racionalizáció érdekében, miként a Városi Könyvtár, a Népszínház és az Idegenforgalmi Szervezet se. A Népszínház igazgatója az alkalmazottak maximális létszámát meghatározó városi határozat fölülvizsgálását követeli a helyzet részletes és beható elemzésével, mert az intézmény 45 főre korlátozottan szerinte nem felelhet meg annak a színvonalnak, amit jelenleg képvisel.
– Nemhogy fölösleges ember lenne a színházban, hanem legalább egy tucat fiatal színészre lenne szükségünk – mondta Mihajlo Nestorović.
A közszférában dolgozók létszámát megszabó városi határozat azzal számolt, hogy az elbocsátások révén a fizetésekre fordított közpénzek 3 százalékát, mintegy 21 millió dinárt takarít meg a költségvetés, de ez a cél szemmel láthatóan nem valósul meg. Sőt, a racionalizáció végrehajtásáról szóló városi jelentésből kiderül, hogy ott se csökkentették a bértömeget, ahonnét menesztették az alkalmazottakat, vagyis sehol, illetve eddig semmit se spórolt a város.
Tekintettel, hogy a közigazgatás 2015-re csak a természetes létszámfogyatkozást irányozta elő, és nem tervezte az elbocsátásokat, így a köztársasági költségvetésből nem számíthat a végkielégítések kifizetését támogató összegre. Ha a helyi önkormányzat nem tesz eleget a létszámleépítésről hozott kormányrendeletnek és törvénynek, nemcsak az intézményvezetők számíthatnak 120–150 ezer dináros büntetésre, hanem lemondhat a köztársasági büdzséből származó transzferekről és a személyi jövedelemadó visszautalandó részéről.
A távozó városi tanács ennek elkerülése végett meghagyta a városi közigazgatásnak, hogy az illetékes ügyosztályokkal egyetemben olyan költségvetés-módosításra tegyen javaslatot, amely magában foglalja a végkielégítésekre fordítandó összeget.
A zombori közszférában egyébként legfeljebb 1133-an dolgozhatnak, a közvállalatokban 556-an, a közigazgatásban 577-en. A jelenlegi helyzet alapján a közigazgatásban (meg a közintézményekben) összesen 25 dolgozó munkaerő-felesleg, viszont 30 hiányzik. A közvállalatokban nincsen munkaerőhiány, ellenben 29 személyt kell meneszteni.