A gazdaság területén Szerbia jól teljesített, a jogállamiság tekintetében azonban van még tennivalója az államvezetésnek – értékelte aktuális országjelentésében az Európai Bizottság. A szólásszabadságot ezúttal is a negatívumok listáján tüntették fel, mint szinte mindig a korábbi országjelentésekben.
A jelentést Johannes Hanh szomszédságpolitikai és bővítési biztos az Európai Parlament külügyi bizottságának mutatta be tegnap, Michael Davenport, az EU szerbiai küldöttségvezetője pedig Belgrádban Aleksandar Vučić miniszterelnöknek nyújtotta át szimbolikusan.
![Aleksandar Vučić, Michael Davenport és Jadranka Joksimović EU-integrációs miniszter a tegnapi belgrádi sajtóértekezleten (Beta) Aleksandar Vučić, Michael Davenport és Jadranka Joksimović EU-integrációs miniszter a tegnapi belgrádi sajtóértekezleten (Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/151001/image-thumb__151001__msz-article-nocrop/cms-image-000074537.jpg)
Aleksandar Vučić, Michael Davenport és Jadranka Joksimović EU-integrációs miniszter a tegnapi belgrádi sajtóértekezleten (Beta)
Intézkedéseivel a szerb kormány csökkentette az államháztartási hiányt, előrelépéseket tett a piacgazdaság erősítésének irányába, és részben pozitív változásokat eszközölt ki az állami vállalatok átszervezésének folyamatában – értékelik az országjelentésben, amelyben a gazdaság és a pénzügyek témájához kapcsolódóan részben negatívan minősítik az államadósság mértékét.
A Belgrád–Pristina párbeszéd, mint máskor is, sarkalatos szakasza a jelentésnek. A meglátások szerint a párbeszéd folyamatában továbbra is nagy elszántsággal kell hozzáállni az eddigi megállapodások alkalmazásához. Hahn értékelése szerint Szerbia töretlenül a dialógus és a megállapodások alkalmazása mellett száll síkra, viszont a szerbiai választások, valamint a koszovói belpolitikai helyzet okán a folyamat nem abban az ütemben haladt előre, amilyenben haladhatott volna.
Ami a szerbiai közigazgatást illeti, Hahn értékelése szerint részleges fejlődés valóban megfigyelhető ezen a területen, és az is tény, hogy a szerb kormány az előrehozott parlamenti választásokat követően is az európai integráció útján maradt, ám a szerbiai közigazgatás továbbra sem annyira korszerű, mint lehetne, és továbbra is túlságosan hangsúlyos politikai befolyás nehezedik erre a területre.
A törvényhozás színvonala is hagy kivetnivalót maga után, nem beszélve arról, hogy a törvényhozói hatalomnak kifejezettebben kellene eleget tennie a végrehajtó hatalom feletti ellenőrzési hatáskörének.
Az alapjogok, beleértve a kisebbségi és az emberi jogokat, tiszteletben tartásának megteremtődtek az alapfeltételei, viszont az alkalmazás terén nagyobb következetességet várnak el Szerbiától, különös tekintettel a roma populációra. Az igazságszolgáltatás reformját, a sajtószabadságot, a szólásszabadságot, a korrupcióellenes küzdelmet azok a területek között említik, amelyek további odafigyelést és igyekezetet igényelnek. A migrációs válsággal is foglalkoznak a jelentésben, rámutatva arra, hogy Szerbia továbbra is kész a szomszédos országokkal együttműködve kezelni a problémát, és elhelyezni a migránsokat.
Vučić szerint a jelentés a valóságot tükrözi, és komolyan foglalkozik Szerbia előrehaladásával az európai úton. Elmondása szerint számára az a legfontosabb, hogy az EB felismerte a gazdaság talpra állításának, az ország megreformálásának és a migránsválság kezelésének érdekében tett pozitív lépéseket. Vučić arról biztosította Davenportot, hogy Szerbia számára a jövőben is az EU-integráció élvez elsőbbséget.
Davenport egyetért azzal, hogy Szerbia fenntartható előrehaladást ért el az európai úton, és az EU további segítségéről biztosította a kormányfőt minden területen, így a migránsválság kezelésének tekintetében is.