Szerbia és Magyarország árucsere-forgalma 1,1 milliárd euró, és az utóbbi évben megkétszereződött – emelte ki Goran Knežević gazdasági miniszter, aki tegnap Szijjártó Pétert, Magyarország külgazdasági és külügyminiszterét fogadta Belgrádban. A magyar küldöttség érkezésének célja az volt, hogy a szerb –magyar gazdasági vegyes bizottság társelnöki találkozója keretében előkészítő tárgyalásokat folytasson a magyar–szerb kormánycsúcsról, amelyre vasárnap Nišben kerül sor. Knežević szerint a niši kormánycsúcs hozzájárul ahhoz, hogy a két ország gazdasági együttműködését magasabb szintre emelhessék.
![Szijjártó Péter és Goran Knežević (Fotó: Beta) Szijjártó Péter és Goran Knežević (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/151305/image-thumb__151305__msz-article-nocrop/cms-image-000075075.jpg)
Szijjártó Péter és Goran Knežević (Fotó: Beta)
– Szerbia és Magyarország kapcsolatai történelmi szinteket értek el, ami megerősíti azt a tényt is, hogy a szomszédos államok komparatív gazdasággal rendelkeznek, és számos területen közös érdekeket képviselnek – hangsúlyozta a tárgyalást követően a gazdasági miniszter. Szavai szerint szükséges a két ország közúti, vasúti és vízi összeköttetésének javítása, és ebben nagyon fontos szerepet játszik a Belgrád–Budapest gyorsvasút kiépítése. A két miniszter ezt a beruházást nevezte legfontosabb projektumnak a két ország együttműködésében, és megállapította, hogy a két héttel ezelőtti rigai Kína–Közép-Kelet-Európa-találkozón is nagy hangsúlyt kapott ez a beruházás.
A magyar miniszter elmondta, Magyarország Szerbiát gazdasági és biztonsági szempontból is stratégiai partnernek tekinti, így Belgrád az európai integráció útján is számíthat Budapest támogatására. Mint mondta, az eddig elért eredményeket tekintetbe véve, Szerbia megérdemli, hogy EU-tagállam legyen.
Hozzátette, hogy a magyar nemzeti közösségek jogait Szerbiában biztosítják a legszélesebb körben a Kárpát-medencében. Mint mondta, visszautasítja azokat a kijelentéseket, melyek szerint Szerbia nem tesz eleget kötelezettségeinek. Nemcsak az európai elvárásoknak megfelelő kisebbségi jogokat biztosítja a magyar kisebbség számára, hanem ennél jóval többet is. Véleménye szerint fontos, hogy a szerb fél nem emelt kifogást az ellen, hogy a magyar kormány Vajdaságra koncentrálva egy gazdaságfejlesztési tervet valósítson meg, így 2018-ig 20 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást ad a vajdasági magyar gazdasági szereplőknek, valamint további 30 milliárd forint értékben kedvezményes kamattal hitelt folyósít.
– Az a filozófiánk, hogy a magyar nemzeti közösségeket a lakóhelyükön, otthonaikban kell megerősíteni, és ahhoz, hogy ezek a közösségek erősek legyenek, gazdasági erőt is a rendelkezésükre kell bocsátani – fogalmazott Szijjártó Péter.
A külgazdasági és külügyminiszter kifejtette, az év első 8 hónapjában a két ország árucsere-forgalma 5 százalékkal nőtt, de a kereskedelmi együttműködése tovább bővülhet, hiszen az utóbbi időszakban három Nemzeti Kereskedőház nyílt Szerbiában: Belgrádban, Újvidéken és Szabadkán, emellett Belgrádban megnyílt az Eximbank képviselete is. Ugyanakkor számos magyar vállalat érdeklődik, elsősorban az energetika, a gyógyszeripar terén ruháznának be, de a vámszabadövezet iránt is nagy az érdeklődés.
A két miniszter tárgyalt az új határátkelők megnyitásáról is. Szijjártó elmondta, jövőre Bácsszentgyörgynél, majd pedig Kübekházánál nyílik új átkelő.
Szijjártó Péter felhívta a figyelmet arra is, hogy hétfőn Nišben a magyar–szerb kormányzati csúcs alkalmából megnyílik a Szerbiai OTP Bank új, regionális központja. Az MTI-nek adott nyilatkozatában kiemelte ugyanakkor, hogy a magyar befektetésekkel kapcsolatban a Mol továbbra is a második legfontosabb szereplő a szerbiai üzemanyag-kereskedelmi piacon, a Richter pedig folyamatosan növeli piaci részesedését. Ezenkívül megállapodás született arról, hogy a Magyar Villamosművek és a szerb villamosenergia-ipari vállalat a jövőben még szorosabban együttműködik egymással.
Szijjártó Péter sikernek nevezte, hogy benyújtották a Szeged–Szabadka–Baja vasútvonal felújítására vonatkozó uniós pályázatot.
A kétnapos magyar–szerb kormánycsúcs vasárnap kezdődik és Szerbia arra számít, hogy a találkozó helyszíne arra bátorítja majd a magyar vállalkozókat, hogy Dél-Szerbiában ruházzanak be.