A Köztársasági Képviselőház tegnapi ülésén előbb megszavazta a kínai Export-Import Bank és a Szerbia közötti, 198 millió dolláros, autópálya építésére előirányzott hitelről szóló megállapodást, a Szerbia és a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank közötti két megállapodást, majd a képviselők kérdéseket intéztek a kormányhoz, és csak azután kezdték a napirenden szereplő, elsősorban pénzügyi és gazdasági jellegű beterjesztésekre benyújtott módosítási indítványok tárgyalását. Az év utolsó napjaiban összesen 1400 módosítási indítvány megvitatása vár a képviselőkre.
Egyebek mellett a tőkepiacról, a részvénytársaságok átvételéről, a köztulajdonról, a jövedéki adóról, az áfáról, az adóeljárásról és adónyilvántartásról, a vámról, a közszférában dolgozók fizetési rendszeréről, a közszolgálati médiumokról és a nekik fizetendő illeték ideiglenes meghatározásáról szóló törvények módosítási javaslatai szerepelnek napirenden.
A jövedéki adóról szóló törvény módosításáról, azaz a cigarettára és a tömény italokra kirótt jövedéki adó növeléséről már hallhatott a közvélemény. A dohányosok egy része feltehetőleg már meg is érezte a zsebén a törvényhozás egyelőre még el sem fogadott döntését, hiszen a niši Philip Morris dohánygyár cigarettái már hétfőn tíz dinárral megdrágultak. A tízdináros drágításba beleszámították az új, 2 dinárral megemelt jövedéki adót, amely újévtől lép hatályba, valamint a termelői ár emelkedését is. Eddig a gyártók minden doboz cigaretta után 62 dinárt fizettek az államnak, január 1-jétől azonban 64-et lesznek kénytelenek erre a célra fordítani. Az úgynevezett luxusadónaptár szerint július 1-jétől 2020 végéig a jövedéki adó félévenként másfél dinárral emelkedik. Eszerint szinte biztosra vehető, hogy július 1-jén ismét drágul a cigaretta.
![Fotó: Miloš Miškov/Beta Fotó: Miloš Miškov/Beta](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/152708/image-thumb__152708__msz-article-nocrop/cms-image-000077379.jpg)
Fotó: Miloš Miškov/Beta
MARAD A TÉVÉ-ELŐFIZETÉS
A Szerbiai Rádió és Televízió, valamint a Vajdasági Rádió és Televízió működtetéséhez szükséges illeték ideiglenes megfizettetési módját szabályozó törvény módosítására azért volt szükség, mert a tavaly december utolsó napjaiban elfogadott jogszabály idén december 31-ig írta elő az illeték fizetésének a kötelezettségét. A most napirenden szereplő módosítás újabb egy évre hosszabbítaná meg a törvény hatályát, azaz a közszolgálati médiumok finanszírozásának eddigi módját. A 150 dináros illetéket továbbra is a villanyszámlán tüntetik fel. A közszolgálati médiumok finanszírozása jövőre az idei gyakorlathoz hasonlóan részben ebből az illetékből, részben pedig a köztársasági költségvetésből történik. A Vajdaságban befizetett illeték 70 százalékát kapja meg a VRTV, 30 százalékát pedig az SZRTV, a Vajdaságon kívül befizetett pénz teljes egészében az SZRTV-t illeti meg.
ÁFAKEDVEZMÉNY A PELLETGYÁRTÓKNAK
Az áfáról szóló törvény módosítását elsősorban a vonatkozó európai uniós rendelkezésekkel való összehangolás szükségességével indokolta a beterjesztő. A módosítások egy része a külföldi, Szerbiában is kirendeltséggel rendelkező vagy nem rendelkező vállalatok áfakötelezettségét taglalja, külön figyelmet fordítva a nemzetközi adózás egyik legsarkalatosabb kérdésére: a kettős vagy többszörös megadóztatás problémájának a kiküszöbölésére. A módosítás másik kiemelésre érdemes rendelkezésének értelmében az állam kedvező áfakulccsal – 10 százalék – ösztönözné a pellet és a brikett gyártását, illetve behozatalát. A beterjesztő azzal indokolta ez utóbbi módosítást, hogy a pellet és a brikett gyártása elsősorban az ország rurális vidékein jellemző, és mivel ezekben a régiókban egyébként is kevés a munkalehetőség, érdemes a meglévő adottságok kihasználására összpontosítani, vagyis növelni a vállalatok eddigi termelékenységét, ami a legjobb esetben nemcsak a meglévő munkahelyek megőrzését segíti majd elő, hanem újak megnyitását is eredményezheti. Mindemellett a szóban forgó energiaforrások környezetkímélő tulajdonságait is hangsúlyozza a beterjesztő a javaslat indoklásában.
KÉPVISELŐK A TISZTESSÉGRŐL
Mielőtt a beterjesztésekre benyújtott módosítási indítványokra összpontosítottak volna, a képviselők kérdéseket intéztek a kormány tagjaihoz. A leghevesebb vita annak kapcsán alakult ki, hogy vajon indokolt lenne-e leváltani Jorgovanka Tabakovićot, a Szerbiai Nemzeti Bank kormányzóját, akiről egykori párttársai, a Szerb Radikális Párt képviselői azt állítják, hogy bizonyíthatóan „lopta” doktori disszertációjának egy részét. Vojislav Šešelj, az SZRP frakcióvezetője szerint Tabaković doktori disszertációjának legalább a húsz százaléka plágium. Állítólag azt is tudja, hogy kitől, mely munkákból lopta doktori értekezésének szóban forgó részét a jegybank első embere, részleteket azonban nem kívánt elárulni.
Tisztességtelen magatartásával Tabaković foltot ejtett a bankkormányzói tisztségen – nyomatékosította Šešelj. Hozzátette: bár csupán jelentéktelen időtartamú elzárással büntethető bűncselekményről van szó, a plagizálás egy értelmiségi számára felér a halálos ítélettel. Šešelj azt mondta, nem fűz nagy reményeket ahhoz, hogy Aleksandar Vučić kormányfő bármit is lép Tabaković ügyében, mert – mint rámutatott – annak sem lett következménye, hogy Tomislav Nikolić államfő úgy szerzett mesterfokozaton diplomát, hogy meg sem jelent a vizsgán.
Marko Atlagić, a Szerb Haladó Párt képviselője elsősorban különböző rendőrségi ügyek iránt érdeklődött. Egyebek mellett Dragan Šutanovac volt védelmi minisztert, a Demokrata Párt aktuális elnökét hozta összefüggésbe különféle bűncselekményekkel és visszaélésekkel, majd Saša Radulovićnak, az Elég volt! mozgalom elnökének a tisztességét kérdőjelezte meg. Válogatott sértésekkel fűszerezve azt állította, hogy a Novi auto-put csődbiztosaként Radulović a vállalat nevében megbízóként több millió dinár értékben bízta meg könyvelői feladatok elvégzésével a Biznis servis vállalatot, amelynek bejegyzett tulajdonosa Radulović neje, a politikus pedig a vállalat társtulajdonosa.
Saša Radulović felháborodottan kérte számon Maja Gojković házelnöktől, hogy miért engedte Atlagićnak, hogy sértegesse, majd kérdést intézett Aleksandar Vučićhoz, hogy vajon meddig óhajtja gyötörni a polgárokat, illetve mikor „méltóztatik” bejelenteni, hogy 2017-ben pontosan milyen választásokat írnak ki az országban.
Marko Đurišić, a Szociáldemokrata Párt frakcióvezetője Nebojša Stefanović belügyminisztert faggatta arról, hogy mikor kívánják a hatóságok útját állni a politikai ellenlábasokkal való brutális leszámolásoknak, utalva ezzel a topolai helyi önkormányzat egyik ellenzéki képviselőjének az összeverésére. Đurišić a Hegyező (Rezač) fedőnevű rendőrségi akció epilógusa iránt is érdeklődött. Elmondása szerint az egy évvel ezelőtt letartóztatott 80 személy közül eddig egyetlenegy ellen sem emeltek vádat. A forgatókönyv már nemegyszer megismétlődött: látványos rendőrségi akció, az esetek többségében valamelyik ünnepet megelőzően, az igazságügyi szervek előtt azonban elmarad a végkifejlet – emelte ki Đurišić.