A köztársasági képviselőház szerdán megszavazta több független szabályozó testület jelentését és a jövő évi pénzügyi tervét is, többek között az Elektronikus Médiát Szabályozó Testület (REM) pénzügyi tervéről is vitáztak. Ennek során az Aleksandar Vučić – Gyermekeinkért koalíciós listáról bekerült képviselők közül többen is kihasználták az alkalmat, hogy az N1 Televízió és a Nova S Televízió műsorait és az itt dolgozók munkáját pocskondiázzák. Az N1 Televízió ezt követően azzal reagált, hogy a képviselők hazugságokkal, rágalmakkal helyzeték célkeresztbe a szóban forgó médiumok újságíróit, a Szerbiai Újságírók Egyesülete pedig elfogadhatatlannak nevezte, hogy a parlamenti képviselők az ülésen sértegessék az újságírókat.
![A parlamentbe visszatért (vagy abba sem maradt) a gyűlöletbeszéd és az uszítás (Ótos András, archív felvétele) A parlamentbe visszatért (vagy abba sem maradt) a gyűlöletbeszéd és az uszítás (Ótos András, archív felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/79469/image-thumb__79469__msz-article-nocrop-own/cms-image-000192381.jpg)
A parlamentbe visszatért (vagy abba sem maradt) a gyűlöletbeszéd és az uszítás (Ótos András, archív felvétele)
Elsősorban a Szerb Haladó Párt (SZHP) képviselői többen is azt kifogásolták, hogy az N1 Televízió – luxemburgi anyavállalata révén – külföldön van bejegyezve, így külföldi forrásokból fedezi működési költségeit. Ezt ők egyenlőtlen megélhetési pozíciónak vélték, és amondók voltak, hogy miután külföldön adóznak, az állami költségvetéshez sem járulnak hozzá oly mértékben, mint más honi televíziók. A Nova S kapcsán is a külföldi forrásokat nehezményezték, továbbá azt is, hogy az egyik nevezett televízió sem készített műsort annak kapcsán, hogy Srđan Nogo, volt parlamenti képviselő fenyegetést intézett Aleksandar Vučić államfő, illetve családja ellen, vagyis senki közülük nem ítélte el a szélsőséges elveket valló politikus megnyilvánulását.
Erre reagált az N1 televízió, rámutattak: a szinte egypárti képviselőház a „kilencvenes évekhez hasonló retorikát folytat, hiszen újra azt hallani, hogy az újságírók: külföldi bérencek és hazaárulók, ellenségek, akik az elnök meggyilkolására szólítanak fel.” Sérelmezte az érintett televízió, hogy az ülés elnöklője senkit nem szakított félbe, és senkit nem rótt meg ezekért a megjegyzésekért.
ELFOGADHATATLAN!
A Szerbiai Újságírók Egyesülete (UNS) elítélte Biljana Pantić Pilja, az SZHP képviselőjének kijelentését, aki az N1 Televízióra és Nova S Televíziót szerbellenes, hazaáruló és külföldi bérenc jelzőkkel illette. Közleményükben rámutattak, a média sértegetése elfogadhatatlan, különösen akkor ha azt a legfelsőbb törvényhozó szerv ülésén teszik. Az UNS véleménye szerint az elnöklőnek reagálnia kellett volna a képviselőnő mondataira.
A szervezet reményét fejezte ki, hogy a képviselő nyilvánosan kér elnézést és az SZHP elhatárolódik majd a felszólalásától. Arra szólította fel egyben a politikai életet, hogy civilizált vitát folytassanak a médiumokról, abban az esetben pedig, ha úgy érzik, sérültek a jogaik, forduljanak panasszal a Sajtótanácshoz, vagy az újságíró-szervezetekhez, esetleg a regulációs testülethez.
Az SZHP nem határolódott el a képviselőjük felszólalásától.
ELŐRELÁTHATATLAN KÖVETKEZMÉNYEK
A parlamentben elhangzottak kapcsán 20 civil, illetve emberi jogokért küzdő szervezet: a Belgrádi Emberjogi Központ, a Belgrádi Biztonságpolitikai Központ, az Online Médiaegyesület, a Társadalomkutatási Iroda, a Business Info Group, a CANVAS, az Európai Politika Központ, a Gyakorlati Politikáért Központ, a Joguralomért Központ, a Szerbiai Európai Mozgalom, a Humanitárius Jogi Központ, a Polgári Kezdeményezés, a KRIK, a Helsinki Bizottság, az Emberi Jogokért Fiatal Kezdeményezés, az Emberi Jogok Ügyvédi Bizottsága, a Decentralizációért Nemzeti Koalíció, a Protekta, illetve a Szerbiai Újságírók Független Egyesülete és a Vajdasági Polgári Központ együttes közleményben ítélte el az N1 és a Nova S Televízióval szembeni gyűlöletbeszédet. Szerkesztőségünkbe eljuttatott közleményükben rámutattak, hogy a parlament a megalapozatlan vádak színterévé vált, ahol támadást folytatnak a független médiumok, kiemelt egyének és minden más személy ellen, aki kritikus szemmel tekint a társadalmunkra. Az pedig, hogy a képviselők gyűlöletbeszédét nem ítélik el, az ilyen fellépést társadalmilag elfogadhatóvá teszik, ami az intoleráns, polarizált társadalom felé vezetne, és beláthatatlan következményei lehetnek.
A közleményben kiemelik, hogy a gyűlöletbeszéd pont aznap történik, amikor a köztájékoztatási stratégia mentén az illetékes munkacsoport átadta a 2020–2025-ra vonatkozó akciótervet a kormányfőnek, és amikor Ana Brnabić kijelentette, a kormány számára az újságírók biztonsága és védelme ez egyik legfontosabb tényező.
FIGYELEMELTERELÉS
Milan Ćulibrk, a NIN hetilap főszerkesztője az N1 Televízió műsorában rámutatott, az újságírók támadása a parlamenti képviselők számára már hagyomány, amire az újságírók egyre ritkábban figyelnek fel. Aggodalmának adott hangot, hogy az SZHP-képviselők kijelentéseinek következményei lesznek, abban a pillanatban ugyanis, amikor az újságírók a saját biztonságukért kezdenek el aggódni, és azzal kezdenek el foglalkozni, hogy a hatalom hogyan értelmezi azt, amit leírnak, nem lesz többé sajtószabadság és újságírás sem Szerbiában. A NIN főszerkesztője szerint az újságírók, illetve a másként gondolkodók elleni támadásokkal a politikusok elérték, hogy ne kelljen beszélni a lényeges dolgokról a nyilvánosság előtt. Rámutatott, sokkal nagyobb sokk volt, amikor a Fiskális Tanács elnöke bejelentette, hogy az Air Serbia hivatalosan teljesítette a csőd feltételeit, és ahelyett, hogy ezt elemeznék a politikusok, arról vitatkoznak, ki a külföldi bérenc és a hazaáruló.