Hivatalosan is felmentette hivatalából a kormányt Alexander van der Bellen osztrák államfő kedden, egy nappal azután, hogy a parlament megvonta a bizalmat Sebastian Kurz kancellár kormányától.
![Alexander Van der Bellen Alexander Van der Bellen](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/47215/image-thumb__47215__msz-article-nocrop/cms-image-000146571.jpg)
Alexander Van der Bellen
Alexander Van der Bellen ezzel egy időben ideiglenesen kinevezte a feloszlatott kormány tagjait addigi miniszteri tisztségeikre, ameddig az ügyvivő kormány hivatalba nem lép. Az ügyvivő kormány kinevezéséig a kancellári feladatokat átmenetileg Hartwig Löger kancellárhelyettes, pénzügyminiszter látja el.
A feloszlatott kormány tagjai várhatóan mindössze néhány napig maradnak hivatalban, ugyanis az államfő legkésőbb egy héten belül meg szeretne bízni egy általa kijelölt kormányfőt a szakértőkből álló ügyvivő kormány megalakítására.
Az osztrák államfő felszólította a pártokat, hogy tanúsítsanak tiszteletet egymás iránt. "Demokráciában nem elég csupán akkor beszélni a többiekkel, amikor szükséged van rájuk" - hangsúlyozta Van der Bellen.
Az ügyvivő kormány előreláthatólag szeptemberig, az előrehozott választásokig marad hivatalban.
Kurzot és kormányát hétfőn mozdította el posztjáról az osztrák parlament. A kancellár ellen benyújtott bizalmatlansági indítvány szavazásán az ellenzéki Osztrák Szociáldemokrata Párttal (SPÖ) együtt voksolt a radikális Osztrák Szabadságpárt (FPÖ) is, amely egy hete még koalícióban együtt kormányzott Kurzcal, ám a néppárti kancellár felmondta a szövetséget, miután kompromittáló videó került napvilágra az FPÖ vezetőjéről, Heinz-Christian Strache alkancellárról.
A bizalmatlansági indítvány az osztrák jog szerint a legerősebb politikai szankció, amely a kormány tagjaival vagy akár a kabinet egészével szemben alkalmazható; ha az alsóház, a Nemzeti Tanács többsége úgy dönt, hogy megvonja bizalmát a kormánytól vagy valamelyik minisztertől, akkor az államfő a kabinetet vagy az érintett kabinettagot minden további nélkül felmenti hivatalából.
Ausztria második világháború utáni történetében eddig nem fordult elő, hogy a parlament megvonta volna a bizalmat a kormánytól vagy valamelyik tagjától, mert a többség vagy kitartott az illető mellett, vagy önszántából lemondott, akinek az elmozdítását kezdeményezték.
A leváltott kancellár szóvivője kedden közölte: Kurz nem veszi át az Osztrák Néppárt (ÖVP) frakcióvezetői posztját és parlamenti mandátumát sem veszi fel. Kurz jelenleg azon fáradozik, hogy "biztosítsa a zökkenőmentes átmenetet az ügyvivő kormánynak", ezt követően pedig országjárásra indul Ausztriában, hogy "támogatást szerezzen az emberektől irányvonalának folytatásához". Kurz továbbra is az ÖVP vezetője maradt.