Szombaton Kishegyes küldöttsége a romániai Simonyifalvára látogatott, ahol falunapot tartottak. Kishegyest Csóré Róbert, a kishegyesi helyi közösség tanácsának alelnöke és Linka Miklós, a kishegyesi önkormányzat oktatási ügyekkel megbízott tanácstagja képviselték a testvértelepülés legnagyobb eseményén, a Simonyifalvi Napokon.
Simonyifalva kapcsán Hász Tibor simonyifalvi polgármestertől megtudtuk, hogy a falujukat 1882-ben telepítették be. A legtöbb telepes Szentandrásról érkezett, akárcsak Kishegyes esetében. A falunak 1914-ben 2700 lakosa volt, viszont a terület Magyarországtól történő elcsatolása után megindult egy visszafejlődés, ma már csak 840-en élnek itt, számolt be Hász. A polgármestertől azt is megtudtuk, hogy Simonyifalvának hasonló gondokkal kell megküzdenie, mint Kishegyesnek: a fiatalok nagy számban elvándorolnak, a fizetések alacsonyak, munkalehetőség nem igazán akad, és az ottaniak főként a mezőgazdaságból élnek.
A két, közös gyökerekkel és hasonló sorssal rendelkező falu 2010-ben kötött testvér-települési szerződést.
– Először Szentandrással kötöttünk testvér-települési kapcsolatot, s egy alkalommal ott találkoztunk a kishegyesiek küldöttségével, amelyet Csóré Róbert vezetett. S mivel Kishegyesre is Békésszentandrásról érkezetek telepesek, jött az ötlet, hogy csináljunk egy háromszöget a Délvidék, a Partium és az anyaország között. Így lettünk Békésszentandrás mellett Kishegyessel is testvértelepülés – mondta el Hász, majd arról is beszámolt, hogy szeretnék magasabb szintre emelni ezt a kapcsolatot, de a korlátozott lehetőségek miatt egyelőre főként kulturális együttműködések szintjén működik.
Hász polgármesterhez hasonlóan Csóré Róbert is fontosnak tartja a testvér-települési kapcsolatok fenntartását.
– Fontos a testvér-települési kapcsolatok megtartása és -erősítése, mert ez a három település nem csak baráti viszonyban van. Az elmúlt évszázadok vándorlásainak köszönhetően még ma is rokoni szálak vannak mindhárom település között, függetlenül attól, hogy 3 különböző országban helyezkednek el. Megpróbáljuk a másik települések értékeit a művelődés, a sport területéről valamilyen módon áthozni mihozzánk is. Ha mód van rá, akkor a gazdasági együttműködéseket is megpróbálunk összehozni, főként pályázati úton. Ezért tartjuk és ápoljuk ezt a kapcsolatot, és szeretnénk, ha a jövőben is megmaradna – mondta el Csóré.