Szombaton a topolyai, vasárnap délután a kishegyesi, vasárnap este pedig a bácsfeketehegyi közönségnek nyílt alkalma megnézni a leányfalusi Szekérszínház társulatának legújabb előadását. Ez alkalommal Arany János születésének 200. évfordulója alkalmából állítottak össze egy Arany-mesék című műsort, amely Arany vidám verseinek feldolgozását és egy rövid történelmi visszatekintést is tartalmaz. Póka Éva, a darab rendezője arról számolt be lapunknak, hogy nem volt könnyű vidám Arany-verseket találni.
![A Szekérszínház fellépése Bácsfeketehegyen (Lakatos János felvétele) A Szekérszínház fellépése Bácsfeketehegyen (Lakatos János felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/110928/image-thumb__110928__msz-article-nocrop-own/cms-image-000099557.jpg)
A Szekérszínház fellépése Bácsfeketehegyen (Lakatos János felvétele)
– Nagyon nehéz volt vidám verset találni Aranynál, mert ő nagyon mély és okos ember volt, mindössze egy vígballadája van. Ez a Pázmán lovag, amelyben Mátyás király csókot csen az öreg Pázmán lovag feleségétől. Van még egy vidám verse, A fülemüle. Ebben Péter és Pál összevesznek, hogy kié a madárfütty. Van a magyar embernek egy rossz tulajdonsága, hogy hárman négy felé húznak, erről rántja le a leplet ez a vers. A harmadik vers A bajusz, az ostoba emberről szól, akit a cigányok átejtenek. A vajda azt ígéri, hogy kinöveszti a bajszát, ami sosem volt neki, ám ehelyett teljesen kifosztják. Bencze Balázs volt az, aki ezt a három verset színpadra vitte és dialogizálta. Valójában három meséről van szó, ami egy darabbá áll össze. A címének, az Arany-meséknek pedig több jelentése is lehet, ezért választottuk épp ezt – mondta el Póka Éva, majd arról is szólt, hogy a színdarab nemcsak felnőtteknek szól, hanem az általános iskolák 5–6–7. osztályosainak is ajánlott.
Az előadás történelmi visszatekintésében Aranyról, Petőfiről és Tompa Mihályról beszél. Tompa ugyanakkor született, mint Arany, de róla valahogy mindig megfeledkeznek, mondta el Póka, majd arról is szólt, hogy ez a három költő folyamatosan tartotta a kapcsolatot, és mindhárman nagy tehetségek voltak. A költők mellett a feleségek is helyet kaptak az összeállításban, róluk szóló anekdoták is elhangzanak.
A rendezőnő külön kiemelte, hogy a Szekérszínház idén 15 éves, és eltökéltek abban, hogy folytatják, amit elkezdtek.
Az Arany-mesék című előadásban fellépett: Koncz István, Smál Gábor, Incze Máté, Király Orsolya, Boros Ádám, Ivancsics Noémi és Kertész Nóra. Jelmez- és díszlettervező Pilinyi Márta, a zenét összeállította Bencze Balázs, és rendezte Póka Éva. A támogatók a Nemzeti Kulturális Alap, Leányfalu önkormányzata, Leányfalu-Ház és Ravasz László Könyvtár, valamint Budapest V. kerület önkormányzata.