Több mint száz éve áll a főutcán a Szerb Polgári Dalegylet, vagyis a Dalárda épülete, Dr. Joca Lalošević zenebarát ügyvéd és politikus adományozta 1911-ben az egyesületnek. Az épületen azóta nem történt jelentősebb fölújítás, mára már igen leromlott az állaga.
![A fölújításra váró épület (Fotó: Fekete J. József) A fölújításra váró épület (Fotó: Fekete J. József)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/116805/image-thumb__116805__msz-article-nocrop/cms-image-000109662.jpg)
A fölújításra váró épület (Fotó: Fekete J. József)
Legnagyobb gondot a tető beázása jelenti, s emiatt a mennyezet vakolata is hullik. Ráadásul az épület régi, hat méter magas és 2-3 tonnás kéménye csaknem 30 fokban megdőlt, és terheli a mennyezetet. A statikusok szerint erősek az alapok, a három évtizede üzemen kívül helyezett kémény emiatt nem fog ledőlni, viszont a mennyezet vakolata bármikor leszakadhat. A tető gyorsjavítására 350–400 ezer dinár kellene, ám az egyesületnek nincsen ennyi pénze, sőt olyan pályázatot sem talált, amelyen támogatást szerezhetne a javításra, így szponzorokra és adományozókra számít.
A Szerb Dalárda a város egyik legrégebbi egyesülete. Három kórusának összesen kilencven tagja van. A vegyes kar, a Šareni vokali és a Quinta Divina kórusok hetente 2-3 alkalommal próbálnak, projekttámogatásból, az épület földszintjének bérleti díjából és tagsági díjakból működnek. A bejövő pénz a rendes működésre elegendő, beruházásokra azonban nem jut belőle.
A Dalárda két év múlva ünnepli fönnállásának 150. évfordulóját, amit fölújított épületben szeretnének megülni. A rekonstrukció terve szerint nem csupán az épületet újítanák meg, hanem szabadtéri színpadot is építenének, s ez iránt érdeklődés mutatkozik a helyi önkormányzatban, a Művelődési Központban, a zeneiskolában és a közeli általános iskolában is. A nyári színpadot a Dalárda épületének udvarán, a régi gondnoki lakás helyén állítanák föl.
A teljes fölújítás a nyári színpaddal együtt 250 000 euróba kerülne, ahhoz pedig, hogy egyáltalán pályázhasson az egyesület, 10 000 eurót kellene előteremtenie a tervdokumentáció kidolgozására. Ez azonban túl nagy falat a Dalárda számára, amely karbantartani sem képes az ajándékba kapott épületet.
A zombori Dalárdának egykoron több ezer tagja is volt, ők alapították meg 1924-ben a helyi zeneiskolát. Az egyesület épületében gazdag zenei archívum is helyet kapott, amely immár az épület állapota miatt veszélyeztetett.