Folyamatosan növekszik a Szerbiában munkát vállaló külföldiek száma, s ennek több oka is van, elsősorban az, hogy a mi szakembereink kivándorolnak, de az is, hogy az országban növekszik a gazdasági tevékenység, valamint hogy a fiatalok ma már nem érdeklődnek a szakközépiskolák iránt – nyilatkozta a Tanjugnak Nebojša Atanacković, a Szerbiai Munkáltatók Uniójának korábbi, ma tiszteletbeli elnöke.
![(Dávid Csilla illusztrációja) (Dávid Csilla illusztrációja)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/45294/image-thumb__45294__msz-article-nocrop-own/cms-image-000285706.jpg)
(Dávid Csilla illusztrációja)
– Az építőiparban például többféle szakmunkásra van szükség, nemcsak építésztechnikusokra és -mérnökökre, hanem egyebek mellett villany- és vízvezeték-szerelőkre is, de itthon mind kevesebb van belőlük. A lakásokat többnyire török vendégmunkások építik, az utainkat pedig Azerbajdzsánból és más országokból érkezők. Nehéz lenne megmondani, hogy pontosan hány külföldi tölti be a kivándorlók munkahelyeit, mennyi vendégmunkást foglalkoztatnak a kínai beruházásoknál Borban, Majdanpekben. Munkáltatókként erre úgy tekintünk, mint korábban is tapasztalt, elkerülhetetlen jelenségre. Mindig is létezett ilyesféle munkaerő-vándorlás abba az irányba, ahol jobbak a lehetőségek, többet fizetnek – értékelte a helyzetet Atanacković. Kialakulnak persze bizonyos konfliktusok a munkáltatók és a külföldi munkavállalók között, másféle a neveltetés, az életmód, a szokások, különösen az Ázsiából érkezőknél, de hazai munkaerő hiányában más kiút nincs, a vállalkozások vezetői örülnek minden jelentkezőnek, a munka nem állhat le – magyarázta Atanacković, hozzátéve, hogy a közös, balkáni piac keretében létrejött megállapodások alapján a jövőben vélhetően könnyebben lehet észak-macedóniai és albániai munkásokat foglalkoztatni, akik sikeresebben alkalmazkodnak az itteni szokásokhoz.
Az Infostud Foglalkoztatási és Karrierfejlesztési Központ hirdetéseiből ítélve a szerbiai munkaerőpiacon tavaly mintegy 9000 kereskedőt és értékesítőt kerestek, 4000-rel többet, mint a korábbi években. Könnyen munkát találnak a közgazdászok és a könyvelők is, a vendéglátóiparban pedig a becslések szerint most 20.000–25.000 ember hiányzik. Georgi Genov, a HORES Szerbiai Szálloda- és Vendéglátóipari Üzleti Egyesület igazgatója elmondta, a hazai pincérek és szakácsok Ausztriában, Horvátországban és másutt is nagyon gyorsan el tudnak helyezkedni, és nagyon sokan el is mennek. Helyükbe a szerbiai szállodákban indiai és pakisztáni munkások lépnek.