A Szerbiai Képviselőház néhány nappal ezelőtt elfogadta az új levéltári törvényt, s alkalmazásának megkezdése után a korábbiakhoz képest az egyik legmeghatározóbb változás az lesz, hogy közlevéltár alapítója kizárólag a köztársaság lehet, kivéve a tartományi, a belgrádi és az újvidéki közlevéltárakat, amelyeknek Vajdaság Autonóm Tartomány, illetve Belgrád és Újvidék városok maradnak az alapítói.
![Pásztor Bálint (Ótos András felvétele) Pásztor Bálint (Ótos András felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/98059/image-thumb__98059__msz-article-nocrop-own/cms-image-000168541.jpg)
Pásztor Bálint (Ótos András felvétele)
Ez alól a rendelkezés alól mindemellett a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsainak az alapítójoga is kivételt képez. A szabályozás, hogy közlevéltárakat nemzeti tanácsok is alapíthatnak, a Vajdasági Magyar Szövetség módosító indítványa nyomán vált az említett törvény részévé. A módosító indítványt múlt héten fogadta el a szerb kormány, így a szavazásra bocsátott törvényjavaslat részévé vált.
Dr. Pásztor Bálint, a VMSZ köztársasági parlamenti frakcióvezetője a törvény elfogadása előtt lapunknak nyilatkozva elmondta, hogy a párt módosító indítványának az a lényege, hogy a nemzeti tanácsok is lehessenek, illetve maradhassanak levéltárak alapítói.
– A magyar közösség vonatkozásában ez elsősorban a zentai Történelmi Levéltár tekintetében különösen fontos rendelkezés, hiszen ennek a Magyar Nemzeti Tanács a társalapítója. A zentai Történelmi Levéltárnak a múltban csakis haszna származott az MNT társalapítói státusából, hiszen a nemzeti tanács különböző támogatási formái által anyagi és eszköztámogatásban részesült, de az autonómia építésének szempontjából is meghatározó, hogy a levéltárakra is kiterjedjen az alapítói jogok átruházásának, illetve megőrzésének a lehetősége. Ezt a szerzett jogot sikerült megőriznie a VMSZ-nek a módosító indítvány benyújtásával, illetve elfogadtatásával – taglalta Pásztor Bálint.
Nehéz, heteken át zajló csata volt kieszközölni a módosító indítvány elfogadását, mivel a művelődési minisztériumnak vannak olyan struktúrái és szakemberei, amelyek, illetve akik nehezen tudják a decentralizációnak és a kisebbségi autonómiának az említett formáit megérteni vagy elfogadni – emelte ki a beszélgetés folytatásában Pásztor Bálint.
![Fodor István (Homolya Horváth Ágnes felvétele) Fodor István (Homolya Horváth Ágnes felvétele)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/98060/image-thumb__98060__msz-article-nocrop/cms-image-000168529.jpg)
Fodor István (Homolya Horváth Ágnes felvétele)
Fodor István, a zentai Történelmi Levéltár igazgatója örömmel fogadta az MNT-nek az alapítójogok tekintetében való jogának megőrzését. Lapunknak nyilatkozva emlékeztetett: „Az, hogy a Magyar Nemzeti Tanács az általa vezetett intézmény társalapítójává vált, egyértelmű előnyökkel járt az intézmény számára, éppen ezért rendkívül fontos, hogy a szerb kormány elfogadta a Vajdasági Magyar Szövetség törvénymódosítási javaslatát, amellyel lehetővé vált, hogy az MNT megőrizze a korábban megszerzett jogait.”
– A Magyar Nemzeti Tanács és Zenta Község Önkormányzata között 2016 elején aláírt szerződés értelmében vált az MNT a zentai Történelmi Levéltár társalapítójává. Ez a változás egyértelmű előnyökkel jár intézményünk számára, hiszen a nemzeti tanács, szakmai és anyagi eszközökkel egyaránt, kezdve a könyvkiadástól a szakmai programok szervezésén át a jogi jellegű támogatásig mindenben segíti munkánkat. Nagyjából egy évvel ezelőtt értesítettük a levéltár alapítóit arról, hogy a levéltári anyagról és a levéltári tevékenységről szóló új törvény, amelynek tervezetét akkoriban bocsátották közvitára, amellett, hogy szakmai szempontból megfelelő, előirányozza a törvény hatályba lépésétől számított egy éven belül a helyi önkormányzatok által alapított közlevéltárak alapítói jogának átvételét a szerb állam részéről. Annak ellenére, hogy a kultúráról szóló törvény, illetve a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsairól szóló törvény lehetővé teszi a kulturális intézmények alapítói jogainak részleges, illetve teljes átadását a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsainak, az akkor megfogalmazott törvénytervezet nem foglalkozott a nemzeti tanácsok által (társ)alapított intézményekkel. Ezt úgy értelmeztük, hogy veszélybe kerülhetnek a Magyar Nemzeti Tanács korábban szerzett társalapítói jogai. Egy hosszú folyamat ért véget a minap azzal, hogy a szerb kormány elfogadta a Vajdasági Magyar Szövetség törvénymódosítási javaslatát, amellyel lehetővé vált, hogy az MNT megőrizze a korábban megszerzett jogait. Az említett törvényt a Szerbiai Képviselőház időközben elfogadta, ezáltal Európa legtöbb országához hasonlóan immár Szerbiának is van a levéltárosi szakmát szabályozó törvénye. A jogszabály számos újdonságot tartalmaz a levéltárak és az iratbirtokosok számára is, egészen bizonyos, hogy komoly munka vár minden érintettre a közeljövőben – hangsúlyozta Fodor István.