A Szerbia és Oroszország közötti diplomáciai kapcsolatok létrejöttének 180. évfordulója jegyében az esti órákban megérkezett Belgrádba Szergej Lavrov orosz külügyminiszter. A Nikola Tesla Repülőtéren orosz kollégáját Ivica Dačić külügyi tárcavezető fogadta, majd az est folyamán a Béke villában Aleksandar Vučić államelnök tisztelte meg ünnepi vacsorával a rangos politikust. A diplomáciai kapcsolatok kerek évfordulója jó alkalom lesz arra, hogy a holnapi nap folyamán elemezzék a két állam közötti kapcsolatokat, ezenkívül a régió helyzetéről, gazdasági kérdésekről is tárgyalnak Belgrádban.
![Szergej Lavrovot hivatali kollégája, Ivica Dačić várta be (Fotó: Beta) Szergej Lavrovot hivatali kollégája, Ivica Dačić várta be (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/116127/image-thumb__116127__msz-article-nocrop/cms-image-000108569.jpg)
Szergej Lavrovot hivatali kollégája, Ivica Dačić várta be (Fotó: Beta)
Vučić és Lavrov holnap megtekinti a vračari Szent Száva-templom központi kupoláját díszítő, 65 méter magasságban álló, újonnan elkészült mozaikot, mely Krisztus mennybemenetelét ábrázolja. Ez az alkotás a mozaikdíszítés egyik legsikeresebb projektuma a világon. A negyventonnás ornamentum egy éven át készült Moszkvában, mielőtt átszállították volna Belgrádba. Kilencven oroszországi alkotó dolgozott rajta, A négymillió eurós költséget az orosz Gazprom állta.
A protokoll előírja azt is, hogy az orosz külügyminiszter ma Ivica Dačićot a Barátság orosz állami kitüntetésével jutalmazza meg.
ÉRTENI ÉS ELFOGADNI EGYMÁST
Mielőtt Belgrádba érkezett volna, Lavrov Moszkvában megtekintette a diplomáciai kapcsolatok 180 évének emléket állító kiállítást. Miloš Obrenović szerb kenéz 1838. február 23-án fogadta Kragujevacon az első szerbiai orosz konzult, Gerasim Vascsenkót. Lavrov a kiállítás megtekintése után azt nyilatkozta, hogy Szerbia és Oroszország mindig kész segítő jobbot nyújtani egymásnak, és tiszteletben tartja a másik érdekeit.
– Az elmúlt két évtizedben Európát és a világot ért változások természetesen hatással vannak erre a két államra is. Ami viszont sosem változhat meg, hogy továbbra is mindig készek leszünk segíteni egymást, mindig együttérzünk a másikkal, és tiszteletben tartjuk. Ma országaink új feladatok előtt állnak, értjük és elfogadjuk az érdekeket is. Nagyra értékeljük a kialakult stratégiai partnerkapcsolatunkat, s az a meggyőződésem, hogy a jövőben is fejlesztjük a két nép érdekében – húzta alá Lavrov.
Úgyszintén Lavrov belgrádi látogatását előzte meg Dačić Szocsiban tett látogatása is, ahol a két ország kormányának kereskedelmi, gazdasági és tudományos-technológiai együttműködési vegyes bizottsága ülésezett vasárnap, s együttműködési megállapodást is kötött a két állam. A szerződést Dačić és Dmitrij Rogozin, az orosz kormány alelnöke írta alá.
ULTIMÁTUMOK NÉLKÜL
Lavrov belgrádi látogatása során mindenképp szóba kerül majd Koszovó kérdése is. Mint ismeretes, a hivatalos Moszkva kiáll a szerbiai álláspont mellett, és nem hajlandó elismerni a déli tartomány egyoldalúan kikiáltott függetlenségét. Oroszország számtalanszor közölte ezt az álláspontot az ENSZ Biztonsági Tanácsának értekezletein is, de Koszovóra nézve kedvezőtlen kijelentések érkeztek Moszkvából a függetlenség kikiáltásának most ünnepelt tizedik évfordulóján is. Az orosz álláspont szerint Koszovó „még egy fekete lyuk a térképen, ahol virágzik a korrupció, egyre növekszik a terrorfenyegetettség, s ahol kritikus szintet ütött meg a polgárok biztonsága.”
Oroszországnak nincsenek kifogásai Szerbia európai uniós integrációjával kapcsolatban sem. Lavrov néhány nappal ezelőtt a Euronews hírcsatornának adott interjújában mondta azt, hogy Moszkva számára logikusnak számít, hogy Szerbia külügyi kapcsolatai az uniós csatlakozás irányába fejlődnek, ugyanakkor hangot adott abbeli véleményének, hogy a Nyugat hibát követ el, amikor Szerbiát a „vagy Oroszország, vagy a Nyugat” választás elé állítja, mert ez a politika okozta az Ukrajnában uralkodó mély társadalmi megosztottságot is, a krízis kialakulását. A modern világban végtelenül illetlennek számít minden olyan ultimátum, amely efféle politikai válaszút elé állítana egy országot, vagy Koszovó elismeréséhez akarja kötni az uniós tagságot – fogalmazott Lavrov.