Zorana Mihajlović, a kormány alelnöke és a kormány nemek közötti esélyegyenlőségi koordinációs testületének elnöke úgy véli, semmi értelme tovább várni, Szerbia készen áll egy új, európai viszonylatban is korszerűnek nevezhető nemek közötti esélyegyenlőségi törvény meghozatalára. Eljött az ideje, hogy ezt a területet új, „európai törvény szabályozza” – nyomatékosította a politikus. Mint hozzátette, maradéktalanul egyetért Ana Brnabić miniszterelnökkel, aki szerint a gazdaság és a polgárok életszínvonalának a javítása a legfontosabb célkitűzés, másrészt viszont a gazdaság számára is lényeges, hogy Szerbia minden európai mércének – így a nemek közötti esélyegyenlőség mércéinek – megfeleljen.
![Zorana Mihajlović (Fotó: Beta) Zorana Mihajlović (Fotó: Beta)](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/112535/image-thumb__112535__msz-article-nocrop/cms-image-000025171.jpg)
Zorana Mihajlović (Fotó: Beta)
Fontosak a vállalatok, hiszen azoknak köszönhetően növekszik a GDP, de az is fontos, hogy az állásinterjúk alkalmával ne tegyék fel a nőknek a kérdést, hogy terveznek-e gyermeket vállalni, illetve mikor óhajtanak teherbe esni, vagy ne fokozzák le őket gyermekük megszületését követően – érvelt Mihajlović. Mint hozzátette, a legnagyobb külföldi vállalatokat tömörítő Külföldi Beruházók Tanácsa is támogatta a nemek közötti esélyegyenlőségi törvény tervezetét. A komoly és felelősségteljes vállalatok egyetértenek az esélyegyenlőség biztosításának a fontosságával, véli a tisztségviselő.
– Értékelésem szerint az állam egyik alapvető feladata az, hogy megvédje és magasabb szintre emelje a polgárok jogait, függetlenül a nemi hovatartozástól. Ezért van szükség arra, hogy a nemek közötti egyenjogúság területét új törvénnyel szabályozza az állam. Senkivel nem óhajtok vitába bocsátkozni, ugyanakkor azt a tényt sem hallgathatom el, hogy a munkaügyi minisztérium az általam vezetett koordinációs testület felszámolását szabta meg a szóban forgó törvény elfogadásának a feltételéül, vagyis egyesek szeretnék megtiltani, hogy a nők jogaival foglalkozzam, majd azt követően fogadnák el a törvényt. Akkor sem hallgattam, amikor Zoran Đorđević munkaügyi miniszter megpróbálta megsemmisíteni a törvényt, most sem fogok. Akkor Ana Brnabić akadályozta meg a törvény megsemmisítését. Az itt a kérdés, hogy az EU-ba tartunk, vagy mégsem. Eljött az ideje annak, hogy az, aki a legjobb közöttük, ez pedig Ana Brnabić, mérlegeljen és döntsön. Egyébként is az lenne a legigazságosabb, ha egy nő döntene arról, hogy lesz-e Szerbiának olyan törvénye, amely minden nőt védelmez, és több jogot szavatol számukra – fogalmazott Mihajlović.
A szóban forgó területet rendező jogszabályt, a nemek közötti egyenjogúságról szóló törvényt 2009-ben fogadta el a Szerbiai Képviselőház, összhangban az új alkotmány elveivel. Ebben az állam egyebek között ugyanazokat a jogokat és lehetőségeket szavatolja a munkavállaló nőknek, mint a férfiaknak – ugyanazokat az esélyeket az előmenetelre, ugyanazért a munkáért ugyanakkora bért, megfelelő arányok a vezetői struktúrákban stb. –, valamint kitérnek a szociális jog, a családjog és az emberi jogok több területére is.