A topolyai Nagyapáti Kukac Péter Magyar Hagyományőrző és Néprajzkutató Társulat tevékenységében igyekszik megőrizni azokat a hagyományainkat, amelyek népi kultúránk részét képezik. Ennek részeként már valóságos tradíciója van az általuk szervezett hagyományos disznótornak, mely évről évre magához vonzza mindazokat, akik kellemes nosztalgiával gondolnak vissza gyermekkoruk disznótoraira, valamint azokat, akik így egy kis bepillantást szeretnének nyerni eleink hagyományaiba.
![Sihelnik Ágnes felvétele Sihelnik Ágnes felvétele](/Magyar%20Sz%C3%B3/Import/131680/image-thumb__131680__msz-article-nocrop-own/cms-image-000135690.jpg)
Sihelnik Ágnes felvétele
A szombaton megtartott hagyományos disznótor helyszínét az előzőektől eltérően idén az Új otthon biztosította, ahol a Nagyapáti Társulat tagjai hagyományos disznótoros reggelivel, valamint meleg teával vendégelték meg az érdeklődőket, akiknek módjukban állt be is kapcsolódni a disznóvágás munkálataiba. A szalmával való pörkölés elmaradhatatlan része ennek az eseménynek, mivel a régebbi időkben, a gáz elterjedése előtt, a sertést szalmában pörkölték meg.
A hagyományos reggeli általában a sertés megsütött véréből, sült májból és sült szalonnából állt. Ezeket a nem mindennapi falatokat ízlelhették meg azok, akik az Új otthon udvarára ellátogattak.
Kovács László, a Nagyapáti Kukac Péter Magyar Hagyományőrző és Néprajzkutató Társulat elnöke idén is elégedett volt a rendezvény lebonyolításával. Érdeklődésünkre elmondta:
– Szerencsére idén is meg tudtuk szervezni társulatunk hagyományos rendezvényét, a disznótort. Fontos ez számunkra, mivel napjainkban nagyon kevesen dolgozzák fel ilyen módon a sertést, ahogy nagyszüleink, dédszüleink tették. A mai rohanó világban nagyon jó alkalmat ad egy ilyen esemény arra, hogy az emberek találkozzanak, beszélgessenek, a közös munka közben új tapasztalatokat szerezzenek. Régen a disznótor családi eseménynek, ünnepnek számított, amire a távolabb élő rokonok is ellátogattak. Összehozta a családot, az embereket a disznótor. Amellett, hogy megőrizzük ezt a hagyományt, a mi célunk is az, hogy összehozzuk az embereket egy kicsit. A disznóvágások a régi időkben a vízkereszt és nagyböjt közötti időszakban zajlottak, mivel ez a farsangi időszak, és a mulatságok időszaka. Ilyenkor még könnyen tartósíthatták a sertéshúst sózással és füstöléssel, mivel az időjárás kedvezett annak, hogy ne tudjon a hús megromolni – mondta el Kovács László.
A korábbi évekhez hasonlóan az idei hagyományos disznóvágásra magyarországi és erdélyi meghívott vendégek is érkeztek. A meghívott vendégeken kívül pedig bárki csatlakozhatott, részese lehetett egy eseménydús, családias hangulatú, hagyományos disznótornak.